6 / 2000
     Z OBSAHU: 
•	O BIODIVERZITE 
•	Významné dokumenty v ochrane prírody
•	DETI VEĽRYBÁM
•	Rozhovor na tému envirovýchova  s  RNDr. Alenou Hliničanovou
•	Ekoknižnica námetov
•	Právo na informácie     o životnom prostredí
•	Predstavujeme SOVS
•	Čo sa stalo na Táľoch... 
•	Vidiecka turistika
•	Oprava stoduliek
•	Výsledky súťaže Talenty Matky Zeme
•	KŠE-úspešne ukončená
•	PONUKY LETNÝCH TÁBOROV
•	Projekt Fénix
•	GAIA - NÁŠ DOMOV

                        budúcnosť....?!
Ročne je zničených na Zemi 200 000 km2 pralesa a pri tomto tempe ťažby zmiznú pralesy do roku 2030. Ľudstvo prišlo už o 50 % všetkých lesov sveta a v Európe ostáva posledné 1 % pôvodných lesov.
Počet druhov na Zemi je odhadovaných na 5 až 30 miliónov a z nich je iba 1,7 mil. určených a popísaných. V pralesoch žije na 10 km2 priemerne:  1 500 druhov kvetín, 750 druhov stromov, 125 druhov cicavcov, 400 druhov vtákov, 100 druhov plazov, 60 druhov obojživelníkov, 150 druhov motýľov. V pralesoch žije 90 % všetkých primátov, dve tretiny rastlín, 40 % dravých vtákov, 80 % hmyzu. V jedinej rieke v Brazílii žije viac druhov rýb ako v celých USA. Žijú tu pôvodné národy s  nesmiernym kultúrnym odkazom, z nesmiernym množstvom vedomostí, ktoré by mohli ľudstvu poslúžiť napr. pri liečbe nevyliečiteľných chorôb. Týchto obyvateľov však ničia naše choroby, voči ktorým nie sú imúnni, sú úmyselne vyvražďovaní z dôvodu ťažby dreva a  ďalších nerastných surovín, z ich domovov ich vytláča expandujúce poľnohospodárstvo. Práve z týchto dôvodov bolo už 85 % malajzijských pralesov v oblastiach Sarawak a Sabah nenávratne zničených a bol zdecimovaný kmeň Pennanov, ktorí tu žili 50 000 rokov.
Tempo vymierania druhov udávané matematickou analýzou je údajne v súčasnosti 1 druh za 1 hodinu.                                                        (pa)
                       
Namiesto úvodu....

Dňa 5.6.2000 si opäť pripomenieme Svetový deň životného prostredia a pre každého realisticky zmýšľajúceho človeka to nebude veľmi veselá spomienka. Svet, aj keď si to mnohí z nás nevedia a nechcú priznať, sa dostal opäť ďalej v devastácii životného priestoru človeka, rastlín a zvierat - v devastácii našej malej modrej planéty Zem.  

V roku 1983 generálny tajomník OSN požiadal nórsku ministerskú predsedkyňu Gro Harlem Brundtlandovú, aby vytvorila medzinárodnú nezávislú komisiu, ktorá by preskúmala súčasný stav životného prostredia a navrhla cesty rozvoja. Na základe tejto požiadavky bola vytvorená Svetová komisia pre životné prostredie a rozvoj, ktorá mala 21 členov, a ktorá v roku 1987 predložila správu “Naša spoločná budúcnosť” 42. Valnému zhromaždeniu OSN. Správa mala cca 400 strán a podávala faktický obraz o stave sveta. 

Medzi niektoré problémy, ktoré správa vyzdvihuje, patrí napr. rozširovanie púští tempom 60 000 km2/rok, odlesňovanie najmä v  tropických dažďových pralesoch tempom 1 futbalové ihrisko za 1 sekundu, kyslé dažde ničiace lesy, jazerá, pôdu a kultúrne dedičstvo, skleníkový efekt a s ním súvisiaca hrozba posunu klimatických pásiem a  dvíhanie hladiny oceánov a morí, ničenie ozónovej vrstvy a atak biosféry ultrafialovým žiarením, toxické látky v potravinovom reťazci a vo vode a neuveriteľné tempo vymierania rastlinných a živočíšnych druhov.

Mnohé ekologické a mierové organizácie však pokladali aj túto správu za príliš optimistickú (a čas im dal v mnohých prípadoch za pravdu), a taktiež nesúhlasili s tvrdením, že najväčšou prekážkou ochrany životného prostredia je chudoba a populačný tlak.
Už Gándhí, keď sa ho jeden britský dôstojník spýtal, či dúfa v dosiahnutie priemerného britského štandardu po oslobodení Indie odpovedal: “Británia potrebovala k dosiahnutiu takejto prosperity polovicu zdrojov tejto planéty, koľko planét by potrebovala zem veľká ako India?”

Práve v tejto dobe sa objavujú prvé náznaky definovania tzv. trvalo udržateľného rozvoja – takého rozvoja ľudských činností, ktorý by nevyčerpával podstatu prírodných zdrojov, ale umožnil týmto zdrojom sa v dostatočnej miere obnovovať, čím by bola zabezpečená stabilita ekosystémov, a tým aj trvalo možný život človeka na planéte.
Tento novo definovaný prístup k životnému prostrediu vzišiel zo vzájomného súperenia dvoch hypotéz – ekonomickej a Gaiskej.

Ekonomický prístup (hypotéza) predpokladá, že Zem je iba priestor určený pre využívanie ľuďmi. Zmyslom ľudskej existencie je maximalizácia možností. Súťaživosť medzi ľuďmi je viac ako spolupráca. Jednotlivec je dôležitejší ako spoločenstvo a úspešnosť trhu a globalizácie ekonomík je liekom na všetky ostatné problémy – ekologické, sociálne, ...
Naproti tomu, Gaiská hypotéza, formulovaná Jimom Lovelockom, pokladá Zem za živého tvora, ktorého je človek súčasťou. Tento tvor si všetky procesy prostredníctvom spätných väzieb usmerňuje tak, aby prežil ako celok. Zjednodušene povedané, ak ľudia budú pre planétu Zem to, čo sú pre človeka blchy, naša Zem sa nás zbaví podobným spôsobom, ako sa spätnoväzbovo zbavila v evolúcii už miliónov iných druhov, ktoré sa vymkli kontrole. Súčasné problémy – nevyliečiteľné choroby, klimatické zmeny, poruchy v štruktúrach ekosystémov naznačujú, že túto očistu už naša Zem zahájila.
                                                                                                  Rudolf Pado, koordinátor
O BIOLOGICKEJ DIVERZITE

   Článok 2. Dohovoru o biologickej diverzite definuje biologickú  diverzitu ako “variabilitu všetkých žijúcich organizmov, vrátane suchozemských, morských a iných vodných ekosystémov a ekologických komplexov, ktorých sú súčasťou, čo zahŕňa diverzitu v rámci druhu, medzi druhmi a diverzitu ekosystémov”.
   V súvislosti so 4. konferenciou zmluvných strán Do- hovoru o biologickej diverzite, ktorá sa konala v roku 1998 v  Bratislave,  je potrebné objasniť, ako to  vlastne biodiverzitou na Slovensku dopadlo. Situácia nie je totiž  vôbec uspokojivá .
   Na území Tatranského národného parku, ktorého úze- mie predstavuje rozlohu 740 km2, pracuje v Správe TANAPu len 7 profesionálnych pracovníkov, pričom strážcovská služba úplne absentuje. Na druhej strane tu prebieha   celý   rad   aktivít nezlúčiteľných s predstavou 
národného parku (napr. novovýstavba, vrcholové športové podujatia s masovou účasťou, umelé zasnežovanie lyžiarskych tratí, minimálna regulácia automobilovej dopravy a pod.). V rokoch 1995/96 sa tu dokonca vyťa- žilo 30 000 metrov kubických dreva. Okrem toho slo- venská vláda (vrátane MŽP) podporila kandidatúru Popradu - Tatier na usporiadanie ZOH v roku 2006 a uvedenému rozhodnutiu nepredchádzala procedúra  posudzovania vplyvov na životné prostredie (proces EIA).
   Druhým podobným príkladom je vodné dielo Gabčíkovo, ktoré zničilo okolo 4 000 hektárov lesných, mokraďových a vodných ekosystémov a spôsobilo, že biologická diverzita  pôvodných druhov a ekosystémov sa redukuje a na jej miesto nastupujú synantropné druhy.
   Vodné diela na Slovensku majú na svedomí zánik viacerých maloplošných chránených území a citeľne prispeli k zníženiu biodiverzity pôvodných druhov a ekosystémov. Tlak tzv. betonárskej lobby je obrovský, pričom jednou z pracovných metód je cielená demagogicko - propagandistická kampaň.
      Napriek tomu, že Slovensko je signatárom Ramsarskej konvencie o ochrane mokradí, deštrukcia mokraďových ekosystémov pokračuje naďalej. Za všetky treba spomenúť slatinu - Jurský Šúr a vrchovište - Suchá hora.
   O význame mokradí na Slovensku pritom svedčí okrem iného skutočnosť, že v rôznom stupni ohrozenia sa tu nachádza 71 % asociácií vodných a močiarnych rastlín a z celkového počtu 894 ohrozených taxónov vyšších rastlín flóry Slovenska až 31 % predstavujú mokraďové druhy. Podobne z 83 ohrozených druhov vtákov až 46 % je viazaných na mokraďové biotopy.

   Naďalej sú ohrozované vzácne časti slovenskej prírody, napr. Národná prírodná rezervácia Dreveník, ktorá je súčasťou lokality Svetového kultúrneho  a  prírodného  dedičstva  Spišský  hrad, 
kde sa opäť objavujú nové iniciatívy na také rozšírenie ťažby travertínu, ktoré by ohrozilo samotnú lokalitu.
   
   Horská poloha Slovenska na európskom rozvodí a veľmi zlý zdravotný stav slovenských lesov, to sú dva z hlavných dôvodov, prečo by záchrana slovenských lesov mala byť prioritou najvyššieho významu. Realitou sú však nadmerné legálne i časté ilegálne výruby stromov i celých porastov, dokonca na území národných parkov a rezervácií, nedostatok prostriedkov na citlivé hospodárenie v lesoch, rast vývozu surového - nespracovaného dreva a v neposlednom rade neprístupnosť pracovníkov Ministerstva pôdohospodárstva SR pre využívanie “alternatívnych” možností  pre hospodárenie v lesnom poraste.
        Situácia zelene, hlavne vzrastlých stromov, vrátane tých najstarších a aj geneticky najhodnotnejších, začína byť na území slovenských miest katastrofálna. Takmer všetky zvyšky, či “ostrovy” stromov v Bratislave sú atakované rozpínajúcou sa výstavbou, dopravou a pod. Zo zoznamu 170 chránených stromov bolo v roku 1996 vyňatých 140. Rovnako boli zrušené mnohé miesta “územnej ochrany” s tým, že “hodnotné dreviny” budú vyhlásené v kategórii “chránené stromy”. 
    Výrub gaštana jedlého v chrá- nenom areáli  Nemocničná záhra- da, bol uskutočnený v rozpore so zákonom, a nakoľko spoločenské ohodnotenie gaštana predstavuje v tomto prípade 75 000  korún, Slo- venská inšpekcia ochrany prírody v Bratislave oznámila na Okresnú prokuratúru  podozrenie zo spá- chania trestného činu, ktorý je v  rozpore s predpismi ochrany rast- lín a živočíchov (podľa § 181c, o. 1c Trestného zákona č.140/1961 ). Žiaľ, uvedenému stromu toto roz- hodnutie už nepomôže. 
   Ďalším  príkladom neľudského správania sa je osud lipy malolistej na Drotárskej ulici v Bratis- lave, ktorá bola vyrúbaná dokonca s neracionálnym povolením Krajského úradu - odboru  životného prostredia v Bratislave. 
   Príkladom nerešpektovania zákona kompetentnými  je aj nutná blokáda, organizovaná Lesoochranárskym zoskupením VLK, ktorá trvala skoro dva mesiace a mala zabrániť hrozbe uplatnenia holorubného  spôsobu ťažby  v biosférickej rezervácii Poľana.
    Z cca 2500 taxónov voľne rastúcich vyšších rastlín bolo v roku 1993 zaradených do Červeného zoznamu 1326  t.j. 53 %. 31 z nich sa považuje za vymiznuté a 1006 je ohrozených (40,24 %),      z toho takmer polovica kriticky. Z plazov a obojživelníkov sa za rizikové považujú  všetky, z toho väčšina patrí do skupiny veľmi až kriticky ohrozených,  z 85 druhov cicavcov 55 a zo 78 druhov rýb 35 je rizikovo ohrozených  (údaje k 31.12. 1996).
   Na devastácii slovenskej prírody sa podieľa aj unáhlená a “za každú  cenu” realizovaná výstavba diaľnic. Takýto spôsob výstavby diaľnic znemožňuje vykonať dôkladný prírodovedný výskum trasy a dôsledne uplatniť jeho výsledky. Prednosť majú buldozéry, nákladné autá  a betón. Množstvo diaľnic je na slovenské pomery predimenzované a na ich úkor sa do ekonomického prepadlišťa dostala ekologická doprava - železnice.
      Ak k tomu prirátame problémy v inštitucionálno - personálnej sfére ochrany prírody, vo sfére finančného zabezpečenia ochrany prírody, vo sfére politickej podpory, v legislatívnej sfére a vo sfére výchovy, vo sfére rešpektovania medzinárodných dohôd, záväzkov a konvencií, situácia v slovenskej biodiverzite sa nám prestáva zdať ružová .
                                                                                                                            Mgr.Pado Rudolf

 VÝZNAMNÉ  DOKUMENTY   V  OCHRANE  PRÍRODY

    Každý občan Slovenskej republiky by mal poznať najdôležitejšie dokumenty ( zákony, či konvencie), ktoré boli v poslednom období na území Slovenska prijaté  a vyžadujú si zvláštnu pozornosť. Medzi jeden z faktorov ich úspešnej realizácie, alebo dodržiavania záväzkov z nich vyplývajúcich, bezpochyby patrí  informovanosť občianskej verejnosti. V oblasti ochrany prírody  bolo v posledných rokoch prijatých niekoľko štátnych zákonov a medzinárodných dohovorov, pripomeňme si preto tie najdôležitejšie.
•	Zákon a ochrane prírody a krajiny (č.287/1994 Z.z.)
      Účelom tohto zákona je prispieť k zachovaniu rozmanitosti podmienok a foriem života na Zemi, utvárať podmienky na trvalé udržiavanie, obnovovanie a racionálne využívanie prírodných zdrojov, záchranu  prírodného dedičstva, charakteristického vzhľadu krajiny a  na dosiahnutie a  udržanie ekologickej stability. Zákon upravuje pôsobnosť orgánov štátnej správy a obcí, ako aj práva a povinnosti právnických osôb a fyzických osôb pri ochrane prírody a krajiny.
•	Zákon o posudzovaní vplyvov na životné prostredie (č. 127/1994 Z.z.) – EIA
      Účelom zákona je odborné posudzovanie a verejné pripomienkovanie stavieb ako priehrady, dialnice, skládky, spaľovne atď. z hľadiska dopadu stavby na životné prostredie.
•	Zákon o životnom prostredí (č. 17/1992 Zb.)
      Zákon vymedzuje základné pojmy a ustanovuje základné zásady ochrany životného prostredia a povinnosti právnických a fyzických osôb pri ochrane a zlepšovaní stavu životného prostredia a pri využívaní prírodných zdrojov, vychádza pritom z princípu trvalo udržateľného rozvoja.
•	Dohovor o  medzinárodnom obchode s  ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (v čiastke 115/1992 Zb.) – Washingtonský dohovor (CITES)
     Dohovor upravuje podmienky medzinárodného obchodovania s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín, jeho cieľom je zabezpečiť celosvetovú kontrolu nad obchodom s ohrozenými druhmi, ako aj s výrobkami z nich. Príloha vyhlášky č. 93/1999 z 12.mája 1999 uverejňuje zoznam živočíchov a rastlín, ktorých sa týkajú ustanovenia Washingtonského dohovoru.
•	Dohovor o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť                                  (oznámenie č. 93/1998 Z.z.) – Bernský dohovor
      Dohovor upravuje podmienky ochrany európskych voľne žijúcich organizmov a ich prírodných stanovíšť. Na Slovensku bol podpísaný 28. 4. 1994. Príloha vyhlášky č. 93/1999 z 12. mája 1999 zverejňuje zoznam živočíchov a  rastlín, ktorých sa týkajú ustanovenia Bernského dohovoru. 
•	Dohovor o biologickej rôznorodosti   
Bol prijatý 5.6 1992 v  Rio de Janeiro s cieľom zachovať diverzitu na úrovni genetickej, druhovej a ekosystémovej. Len počas brazílskeho sumitu podpísalo dohovor 152 štátov, dnes je ich počet 170. Medzi účastnícke krajiny sa zaraďuje aj, z hľadiska biodiverzity veľmi hodnotná, Slovenská republika, ktorá sa Vládnym uznesením z 20. apríla 1993 č. 272/1993  zaviazala plniť povinnosti vyplývajúce z dohovoru. 
•	Dohovor o mokradiach medzinárodného významu - Ramsarský dohovor
      Bol prijatý 2.2.1971 v Ramsare. Slovenská rebuplika sa stala členskou krajinou konvencie v roku 1990 a do zoznamu mokradí medzinárodného významu boli zaradené lokality:  Šúr, Senné - rybníky, Parížske močiare, Číčovské mŕtve rameno, Latorica, Niva Moravy a Dunajské luhy. Dohovor sa zaoberá ochranou mokradí (močiare, slatiny, rašeliniská...) s dôrazom na významné biotopy vodného vtáctva.

-6-
•	Dohovor o  ochrane sťahovavých druhov voľne žijúcich živočíchov (oznámenie č. 91/1998 Z.z.) – Bonnský dohovor
      Dohovor o ochrane a podmienkach lovu sťahovavých druhov voľne žijúcich živočíchov s cieľom zachovania sťahovavých druhov s dôrazom na druhy ohrozené. Príloha vyhlášky č. 93/1999 z 12. mája 1999 uverejňuje zoznam živočíchov a rastlín, ktorých sa týkajú ustanovenia Bonnského dohovoru. 
•	Vyhláška MŽP SR o chránených rastlinách a chránených živočíchoch a o spoločenskom ohodnocovaní chránených rastlín, chránených živočíchov a drevín (č. 93/1999)
     Vyhláška upravuje podmienky ochrany chránených rastlín a živočíchov, podmienky ich evidencie, podmienky ich spoločenského ohodnocovania a prináša zoznam druhov uvedených v prílohách Washingtonského, Bernského a Bonnského dohovoru. 
                                                                                                                                               (pa)

-7-
V  DUCHU  ZACHOVANIA BIODIVERZITY

Deti zachraňujú veľryby
    Tohto roku sme si pripomenuli 30. výročie Dňa Zeme a pri tejto príležitosti zahajuje Greenpeace aj na Slovensku veľký medzinárodný projekt “Deti veľrybám”, zameraný na záchranu týchto vzácnych a ohrozených živočíchov. Aj Slovenské deti budú môcť vymaľovaním a zaslaním pohľadníc apelovať na Medzinárodnú veľrybársku komisiu, aby konečne zastavila lov týchto jedinečných morských cicavcov. 
   Ako to bolo s veľrybami...
   Vďaka intenzívnemu lovu, ktorý sa rozbehol v minulom storočí a pokračuje ešte dodnes   (v Japonsku a Nórsku), sa veľryby ocitli na pokraji vyhynutia. V júli 2000 sa uskutoční zasadnutie Medzinárodnej veľrybárskej komisie (IWC), na ktorom sa rozhodne o ďalšom osude moratória na lov veľrýb. Napriek tomu, že Japonsko a Nórsko vyvíjajú tlaky za zrušenie moratória, v rámci projektu Greenpeace sa môžu prostredníctvom pohľadníc vyjadriť deti z celého sveta.  
   Myšlienka chrániť veľryby pred lovom vznikla v roku 1975, keď malá skupinka ľudí, ktorí sa nazvali Greenpeace, vyplávala na svoju prvú výpravu za veľrybami. Po dlhej plavbe sa im podarilo vystopovať veľrybárov na sovietskej lodi Daľnyj Vostok a podľa Ghándhího princípu nenásilia sa vlastnými telami postavili proti harpúnam. Takto sa podarilo rozpútať vlnu odporu voči lovu veľrýb po celom svete.
Projekt “Deti veľrybám” potrvá na Slovensku do júna 2000 a následne budú nakreslené obrázky, pohľadnice a transparenty odoslané do Austrálie. Delegetátom IWC ich odovzdajú priamo deti. 
   Do projektu sa zapojilo už množstvo krajín z Európy, i takých, kde Greenpeace nemá svoje poobočky. 
Každý z vás môže svojou kresbičkou pomôcť zachrániť veľryby. Stačí ju len poslaľ do júna na adresu: Greenpeace na Slovensku, Katarína Bartovičová, P.O.BOX 58, 814 99 Bratislava, tel.: 0905 953 353, 07/ 5293 1340, slovakia@greenpeace.sk 

Drop veľký - krehký klenot slovenskej prírody
    Za posledných 35 rokov klesli stavy dropa veľkého na Slovensku z 1000 na 0 - 30 jedincov, drop veľký sa tak stal symbolom ohrozenia slovenskej prírody!
   Drop veľký (Otis tarda) patrí k Žitnému ostrovu ako Dunaj či vlniace sa obilné lány. Tento impozantný vták je majstrom ťažkej váhy v lietaní, hmotnosť dospelých kohútov dosahuje až 22 kg. Pôvodným prostredím dropa sú európske stepi a extenzívne obhospodarovaná krajina. Drop veľký bol kedysi na Slovensku typickým a pomerne hojným druhom, najmä v podunajskej oblasti. Nížiny boli tvorené rozsiahlymi teplomilnými stepami, pasienkami, podmáčanými lúkami, močiarmi a bohatými nížinatými poliami, aj riekami, potokmi a mŕtvymi ramenami. V tomto prostredí nachádzali dropy dostatok potravy a kľudu na rozmnožovanie. 
   V roku 1900 sa nachádzalo na našom území okolo 2400 dropov, avšak v roku 1996 tu žili už len tri kusy a dnes je známy iba jediný kus.
   Každý živý organizmus má v prírode nezastupiteľné miesto a je potrebný pre udržanie ekologickej rovnováhy. Jeho vyradenie z prírodného prostredia je nenávratnou stratou pre život na celej Zemi. Nad dropom visí reálna hrozba trvalého vymiznutia z územia Slovenska. Stalo sa tak hlavne premenou pôvodnej krajiny (rozorávanie trávnatých území, napriamovanie tokov, tvorba nevhodných vetrolamov), zmenami v rastlinnej výrobe (neusmernené pestovateľské a žatevné práce, nevhodné osevné postupy, pestovanie nepôvodných plodín), mechanizáciou poľnohospodárstva a neusmernenou chemizáciou poľnohospodárstva, budovaním umelých bariér (elektrické vedenia, železnice, dialnice a cesty), negatívnym pôsobením premnožených predátorov (líšky, psy, havranovité vtáky) a  necitlivým prístupom človeka (vyrušovanie, poľovanie, pytliactvo).
   
     Ochrana dropa teda musí byť komplexom opatrení smerujúcich k vytvoreniu optimálnych podmienok a zamedzeniu pôsobenia spomínaných škodlivých faktorov. Spoločnosť pre ochranu vtáctva na Slovensku (SOVS), v spolupráci so Slovenskou agentúrou životného prostredia (SAŽP), realizuje od roku 1995 projekt ochrany dropa veľkého. Tento projekt obsahuje hlavne monitoring stavu a výskytu zvyškovej populácie dropa na Slovensku, apeluje za úpravu poľnohospodárskeho manažmentu, zahŕňa program pre praktickú ochrana hniezdísk, legislatívnu a územnú ochranu, rozširuje program vzdelávania a osvety v tejto oblasti.
   Treba si uvedomiť, že ochrana dropa veľkého nie je a nemôže byť len vecou odborníkov a ochranárov. Aj vy môžete istou formou pomôcť. Napríklad, ak budete tolerantne zachovávať kľud na miestach výskytu dropa, sledovať jeho výskyt a podávať o ňom informácie,  pomáhať pri zabezpečovaní praktickej ochrany hniezdísk, ... 

Orol kráľovský – ohrozený kráľ výšin
   Orol kráľovský (Aquila heliaca) si vďaka svojmu majestátnemu vzhľadu zaslúži prívlastok “kráľ výšin”. Po orliakovi morskom a orlovi skalnom je orol kráľovský našim tretím najväčším dravým vtákom - váži 2,5 až 4,0 kg a rozpätie krídel má okolo dvoch metrov. Typické biele škvrny na lopatkách, krémovo-žlté temeno a zátylok na čiernohnedom šate dotvárajú jeho kráľovskú podobu. Obýva úpätia pohorí v južnej časti Slovenska, no ako pôvodne stepný živočích sa stále častejšie vracia do otvorenej poľnohospodárskej krajiny. Tu nachádza dostatok vhodnej potravy a hniezdnych možností. Hniezdo si stavia vo vrcholcoch mohutných stromov, na okrajoch lesných komplexov, vo vetrolamoch a na samostatne stojacich stromoch uprostred polí. Loví stredne veľké cicavce a vtáky (syseľ, chrček), požiera aj zdochliny.
   V Európe žije asi 360 - 600 párov. Z toho 30 - 35 na Slovensku. Jeho početnosť sa v posledných rokoch zvýšila najmä vďaka účinnej ochrane u nás a v Maďarsku. Aj tak, pri takejto celkovo nízkej početnosti, môže každé neúspešné hniezdenie alebo úmrtie orla znamenať badateľnú stratu pre celú populáciu ! Pre svoju ohrozenosť a vzácnosť bol orol kráľovský právom zaradený do zoznamu globálne ohrozených druhov a do Červenej knihy Slovenska.
   Hlavnými príčinami nízkej početnosti orla kráľovského je predovšetkým hospodárska činnosť v lesoch a s tým súvisiace poškodzovanie biotopov, vyrušovanie počas hniezdenia (turistika, fotografovanie, lesné a poľné práce), úbytok lovísk a vhodnej potravy (rozorávanie sysľovísk,vypaľovanie trávy,chemizácia), úhyn orlov na smrtiacich konštrukciách 22 kV elektrických vedení,  vykrádanie hniezd a medzinárodný obchod a nezákonný odstrel orlov.
   Podľa posledných zistení spôsobuje člověk 85% všetkých strát na hniezdení orla kráľovského. Jeho ochrana je založená na vytvorení optimálnych hniezdnych podmienok a na zamedzení pôsobenia škodlivých faktorov.
Z toho dôvodu je potrebné monitorovať čo najviac hniezdísk a sledovať priebeh hniezdenia so zapojením siete odborníkov a dobrovoľníkov, usmerňovať alebo vylúčiť ťažbu dreva na hniezdiskách alebo v ich blízkosti, upevňovať zle postavené hniezda a predísť tak ich padaniu či rozpadu, zamedzovať vyrušovaniu dospelých vtákov na hniezdach počas inkubácie a výchovy mláďat vyriešiť problematiku “stĺpov smrti” osadením izolátorov a zábran... (info - SOVS, str. 13)                                 (www)
Na Slovensku hniezdi 200 druhov vtákov
   1. apríl, nepatrí len žartom, ale tento deň sa označuje aj ako medzinárodný deň vtákov. Na svete ich žije asi 9 000 druhov, pričom najmenší z nich kolibrík čmeliakový váži 2,5 gramu a najväčší  albatros sťahovavý dosahuje rozpätie krídel až tri a pol metra. U nás hniezdi približne dvesto druhov vtákov. Rekord v kategórii najmenší operenec drží päťgramový králiček ohnivohlavý, najmohutnejší z vtákov je orliak morský s rozpätím krídel viac ako dva metre. Najťažší je však bezpochyby drop veľký, dnes veľmi ohrozený a na našom území takmer vyhynutý druh. Na Slovensku sa totiž nachádza už iba jeden jedinec dropa veľkého, vážiaci 19 kg.                                                                                                             (TASR)

slovenskej biodiverzite sa nám prestáva zdať ružová .
                                                                                                                            Mgr.Pado Rudolf

významné biotopy vodného vtáctva.

ČITATEĽSKÁ SÚŤAŽ  
Ak ste pozorne čítali časopis “EKOKOMPAS” nebude pre Vás problémom odpovedať na nasledovné otázky už štvrtého kola našej súťaže :
1, Čo rozumieš pod pojmom “biologická diverzita” ?
2, Ktorý medzinárodný dohovor sa zaoberá ochranou sťahovavých druhov živočíchov ? 
3, Aké sú hlavné príčiny ohrozenia dropa na Slovensku  ?
4, Ktorý je najmenší vták v SR ?
5, Stručne popíš výhody a negatíva vidieckej turistiky. Aký je tvoj názor na tento druh rekreácie?
Odpovede spolu so svojimi návrhmi, pripomienkami zasielajte do konca júna 2000 na adresu: EKOKOMPAS, Lenka Milonová, 031 04 Okoličné 552, okr. Liptovský Mikuláš. V predchádzajúcich piatich kolách sme vyžrebovali týchto výhercov: Slavomír Klein, Ľubomír Flais, Ľubica Šafranová a Zuzana Žišková. Srdečne blahoželáme a zasielame zaujímavú publikáciu s ekologickou tematikou.                                                                                                         (ml)    

EKOKNIŽNICA
PaedDr. Ružena Hudecová
“NÁMETY  A ÚLOHY”  pre vyučovanie ekológie, prírodopisu, biológie na osemroč- ných gymnáziách a základných školách – 4 diely – pre 5., 6., 7., 8. ročník 
(Strom života)                          70,- Sk/diel 

Publikácie sú určené najmä pedagógom základných škôl a gymnázií, pracovníkom s deťmi a mládežou, ktorí sa zaoberajú problematikou environmentálnej výchovy. Publikácie sú tiež vhodné pre žiakov ako doplnkové učebnice uvedených predmetov. Jednotlivé časti poskytujú prehľad najroz- ličnejších environmentálnych tém, spraco- vaných v súlade s učebnými osnovami.  Publikácie odporučilo k používaniu Minis- terstvo školstva SR.

ADRIÁN – publikačné stredisko Stromu života, Pražská 11, 816 36 Bratislava. Tel: 07/52498473

HRA NA JEDNOROŽCA – projektová práca ako forma environmentálnej výchovy (Zelená linka Púchov, 1999)           50,- Sk

Metodická príručka usmerňuje, ako viesť deti pri využívaní informácií týkajúcich sa životného prostredia formou školského 
projektu. Príručka je členená do 6 kapitol: Projektová práca v škole, Definovanie prob- lému, Hľadanie riešení, Stanovenie cieľa, Realizačný plán, Vyhodnocovanie úspeš- nosti projektu. Prostredníctvom príručky a  návodov v nej môžeme naučiť deti ako vyt- várať hodnoty prospešné svojmu okoliu. Publikáciu odporučilo používať aj MŠ SR.
Adresa: Zelená linka, ul. Štefánika 817, 020 01 Púchov, tel: 0825/4641207

Erazim Kohák
ZELENÁ  SVATOZÁŘ              157,- Sk

Filozofické minimum o ekologickej etike.  Pútavá a vtipná  kniha s ďalšími odkazmi na literatúru je plastickým, historickým 
prierezom o  nazeraní a  hľadaní dlhodobých a  únosných spôsobov spolužitia ľudí s planétou Zem

Slavomír Finďo                     OBNOVENIE  TRADÍCIE  VYUŽÍVA- NIA  PASTIERSKYCH  STRÁŽNYCH  PSOV                                               (ABIES)                            

Úloha pastierskych strážnych psov v dnešných časoch nadobudla nový rozmer. Okrem tradičnej ochrany hospodárskych zvierat, dobré strážne psy sa nepriamo podieľajú aj na zachovaní našich vzácnych šeliem: vlka, medveďa a rysa. O výbere, výchove a  správaní sa pastierskych psov je táto kniha.

Adresa: ABIES – Vydavareľstvo LZ VLK. 082 13 Tulčík 27, tel: 091/77 89 488

Dr. Hans – Peter B. Stutz, Dr. Marianne Haffner -  AKTÍVNA OCHRANA NETOPIEROV (BAMBI)             30,- Sk

Vyčerpávajúca publikácia o našich netopieroch, ich živote a možnosti ľudí ako napomôcť pri ochrane lovných biotopov netopierov.

Stredisko environmentálnej osvety BAMBI, Hviezdoslavova 32, P.O.BOX 47, 045 01 Moldava nad Bodvou, tel: 0943/60 37 26

ZOZNAM  MOTÝĽOV VYSKYTUJÚ- CICH  SA  NA ÚZEMÍ  SR          50,- Sk

Kompletný zoznam všetkých druhov motýľov, ktorý ocenia predovšetkým odborníci ako aj laici zaoberajúci sa touto problematikou.

ZAZELEŇOVANIE  VERTIKÁLNYCH PLOCH         20,- Sk

Metodicko – informačná príručka k problematike využívania popínavých rastlín na ozeleňovanie najrôznejších vertikálnych plôch – výber druhov, rozmnožovanie, výsadba.

VYROB  SI  PAPIER  S TEREZOU 
                                                       15,- Sk
Publikácia obsahuje návod, podľa ktorého si každý môže vlastnými rukami vyrobiť zo starého nový papier a niekoľko hier k tomu. Vynikajúci materiál pre environmentálnu výchovu.

HRÁME  SA  A  POZNÁVAME  PRÍ- RODU  SO  SOVOU  TEREZOU 25,- Sk

Pracovné listy pre najmenšie deti zamerané na poznávanie prírody – vystrihovanie, doplňovanie, vymaľovanie a pod. 15 pracovných listov s návodom pre učiteľa, rodiča, či vedúceho.

Adresa: 
ÚV SZOPK, Nábr. Sv Metoda 123/17, 971 01 Prievidza, tel: 0862/54 26 505

( Kompletný zoznam ekologických kníh bol zaslaný na Vašu školu začiatkom decembra 1999 a mal by byť prístupný pre všetkých žiakov a  pedagógov.)                         (pa)                                                                                     

GAŠPARKOVA ŠKOLA  ŽIVOTNÉHO  PROSTREDIA (Ekoenergia Rajec)                          15,- Sk

Omaľovánka s textami pre najmenšie deti, ktorá ich pútavou formou učí akým spôsobom sa dajú v domácnosti šetriť rôzne druhy energií. 

Adresa: EKOENERGIA, Nám. SNP 2/2, 015 01 Rajec

 VTÁKY  SLOVENSKA  
(SOVS, Vranov nad Topľou, 1999) 45,- Sk

Plnofarebný určovací kľúč o 120 rozšírených vtáčích druhoch a praktické rady na pozorovanie vtáctva.

zborník -  VÝZNAMNÉ  VTÁČIE  ÚZEMIA V ČESKEJ  A SLOVENSKEJ  REPUBLIKE  (1993)                   20,- Sk

Publikácia obsahuje odborné práce a referáty, ktoré odzneli na seminári k ochrane významných vtáčích území v Třeboni v marci 1992.

Adresa: Spoločnosť pre ochranu vtáctva na Slovensku, P.O.BOX 71, 093 01 Vranov nad Topľou, Tel: 0931/44 611 20 

                         PRÁVO  NA  INFORMÁCIE  O ŽIVOTNOM  PROSTREDÍ
    Právo na environmentálne informácie máme v Ústave zakotvené od roku 1992. S jeho realizáciou v praxi to však bolo ťažké. Nebol totiž určený spôsob a postup, ako, kde a kedy sa možno k informáciám reálne dostať.
    Prijatím zákona č. 171/1998 Z. z. o prístupe k informáciám o  životnom prostredí prestalo mať naše ústavné právo len charakter deklarácie. Tento zákon totiž odpovedá na všetky základné otázky prístupu verejnosti k environmentálnym informáciám, ako napríklad: aké informácie sú prístupné, ktoré úrady a inštitúcie ich sprístupňujú, aký je postup pri získavaní informácií a pod.

   § 2 tohto zákona upravuje, aké informácie sú prístupné a § 4 odpovedá na základnú otázku “kto sprístupňuje informácie o životnom prostredí”.
    Právo na sprístupnenie informácie o životnom prostredí podľa § 5 má každý bez preukázania právneho alebo iného záujmu alebo dôvodu, na ktorý informáciu požaduje, ak tento zákon neustanovuje inak. To znamená, že vo väčšine prípadov nemusíte udať dôvod, pre ktorý informáciu požadujete a jej vydanie vám nemôže byť odmietnuté. Informácia je neprístupná iba vtedy, ak je predmetom štátneho alebo služobného tajomstva (úradník však nemôže za služobné tajomstvo označiť svoju neochotu vám informáciu poskytnúť), ak ide o sprístupnenie vylúčené osobitným zákonom (napr. autorským zákonom), alebo informácia je predmetom neukončeného súdneho konania alebo trestného konania. § 6 ods. 2 upravuje aj ďalšie prípady, kedy možno poskytnutie informácie odmietnuť.
   Žiadosť o sprístupnenie informácie o životnom prostredí podľa § 9 možno podať písomne (odporúčam zaslať doporučene), telegraficky, faxom. Nový pripravovaný zákon o informáciách ako celku zrovnoprávňuje aj žiadosti podané  E – mailom (elektronickou poštou).
   Žiadosť musí byť zrozumiteľná a musí byť z nej jasné najmä to, kto ju podáva, čo je jej obsahom a o aký rozsah požadovanej informácie ide.

Vzor listu:                                                               Pavol Hôrka, Rakytník 41

                                                                               Okresný úrad v Rakytníku
                                                                               Odbor životného prostredia

                                                                               Rakytník, 1.2.1999

             VEC: Žiadosť o informácie

   V zmysle zákona NR SR č. 171/1998 Z.z. o prístupe k informáciám o životnom prostredí žiadam o  sprístupnenie informácií o stave ovzdušia, najmä pokiaľ ide o organosírne zapáchajúce látky, ktoré unikajú z výroby celulózy v podniku JPP, a.s. a o vplyve týchto látok na zdravie obyvateľov.
Za včasné vybavenie mojej žiadosti ďakujem.       

                                                                                                      Pavol Hôrka (podpis)

    Zákon hovorí, že informácia sa sprístupní “bez zbytočného odkladu, najneskôr v lehote dvoch mesiacov” od doručenia žiadosti. Vo výnimočných prípadoch môže byť lehota predĺžená (úrad Vás musí o tom informovať).
    Ak je Vaša žiadosť neúplná, príslušný orgán vyzve žiadateľa, aby ju do 15 dní doplnil. Nedoplnenie žiadosti môže skončiť tak, že informácia nebude sprístupnená.
    
Ak príslušný orgán požadovanú informáciu nemá, mal by Vás informovať, kde sa dá táto informácia získať. 
    Ak Vám úrad odmietol sprístupniť informácie, môžete na ten istý úrad podať “Návrh na začatie správneho konania o sprístupnenie informácie o  životnom prostredí”. Návrh sa musí podať do 30 dní od obdržania odpovede úradu (kedy sa Vám zasielka – odpoveď ocitla v rukách + 30 dní). 
    Ak úrad neodpovedal  vôbec, počíta sa 30 dní od uplynutia lehoty na poskytnutie informácie (čiže ak bola žiadosť doručená na úrad 1.1.1999 a úrad dva mesiace neodpovedal, počíta sa 30 dní od 2.3.1999, a lehota na podanie  odvolania vyprší 31.3.1999).
    Doručením návrhu na úrad sa začína správne konanie, ktorého účastníkom je vždy žiadateľ o informáciu. Ak žiadateľ nie je ani s týmto rozhodnutím spokojný, má právo do 15 dní od doručenia rozhodnutia podať proti rozhodnutiu odvolanie a to na nadriadený  orgán.
    Ak ani nadriadený orgán informáciu nesprístupní, a žiadateľ sa domnieva, že na ňu má právo, môže podať žalobu na súd (do dvoch mesiacov od doručenia odvolávacieho rozhodnutia).
   § 13 upravuje “koľko za poskytnutie informácie zaplatíte”. V odôvodnených prípadoch to môže byť 2 Sk za kópiu A4, 60 Sk za hodinu práce úradníka, náklady na obal a poštovné ....
§ 14 upravuje zverejňovanie informácií o znečisťovaní životného prostredia, § 15 sankcie a § 17 zverejňovanie “Správy o stave životného prostredia”  Ministerstvom životného prostredia SR.
Každému, kto plánuje aktívne pomáhať životnému prostrediu, prípadne sa tejto problematike profesionálne venovať, odporúčam brožúrku  vydanú Centrom pre podporu miestneho aktivizmu  - “Právo na informácie o životnom prostredí”, ktorá je zadarmo k dispozícii na adrese: 

Centrum pre podporu miestneho aktivizmu (CEPA), Ponická Huta 65, 976 33 Poníky, 
                      tel/fax: 088/41933324, E – mail: mailto:cepa@changenet.sk.                                                                                                                                                                                                                                                                         
                                                                                                                                                (pa)
Predstavujeme vám...
SPOLOČNOSŤ  PRE OCHRANU VTÁCTVA NA SLOVENSKU - SOVS
   Spoločnosť pre ochranu vtáctva na Slovensku patrí medzi mimovládne neziskové organizácie a jej hlavným poslaním je ochrana voľne žijúceho vtáctva a jeho biotopov na Slovensku. Vznikla v roku 1993 a patrí pod medzinárodnú štruktúru organizácie BirdLife International. 
   Čo tvorí činnosť SOVS ?
•	ochranársky výskum - monitorovanie celosvetovo ohroze- ných druhov, zimné sčítanie vodného vtáctva, mapovanie významných území. (Tento rok sa výskum jarných príletov zameriava na bociana čierneho a bociana bieleho).
•	praktická činnosť - brigády, tábory ( Senné, Oravská kotlina ).
•	environmentálna politika, riadenie, komunikácia, ekovýchova a verejná mienka
•	budovanie siete BirdLife International - aktívna účasť na medzinárodných konferenciách a seminároch BirdLife International.
•	rozvoj vnútornej siete  - zavedenie nových kategórií členstva, zvyšovanie stavu členskej základne, rozširovanie siete regionálnych pobočiek,...
V roku 1999 iniciovala SOVS na Slovensku medzinárodnú petíciu francúzskej Ligy za ochranu vtáctva za legislatívne posilnenie ochrany sťahovavého vtáctva pred poľovníckymi aktivitami vo Francúzsku a v Európe a s počtom 2 139 256 podpisov sa stala historicky najúspešnejšou ochranárskou petíciou vo svete!                                                                                               (ml)

                                                                                                                                

Kontakt:
    SOVS, P.O.BOX 71, 093 01, tel.: 0931/ 44 611 20, fax.: 0931/ 44 621 20,                                                                                 sovs@changenet.sk                                                      

ČO SA STALO NA TÁĽOCH ...

   V marci 2000 sa uskutočnila na Táľoch pri Podbrezovej veľká demonštrácia, iniciovaná predovšetkým Lesoochranárskym zoskupením VLK a niektorými ďalšími  mimovládnymi organizáciami, zameranými na ochranu životného prostredia. Udialo sa tak z toho dôvodu, že v najbližšom období by sa malo na tomto území začať s výstavbou 18 - jamkového golfového ihriska.
Golfové ihrisko Tále by sa malo nachádzať v ochrannom pásme  Národného parku Nízke Tatry a zároveň v chránenej vodohospodárskej oblasti Nízke Tatry - východ, kde je lokalizované aj ochranné pásmo vodného zdroja - Tále a preteká tadiaľ riečka Bystrianka, ktorá napája Bystriansku jaskyňu. Viete, že v tejto jaskyni sa liečia deti choré na astmu.
Aby bolo možné vystavať golfové ihrisko Tále, bolo by potrebné ( samozrejme okrem  bojkotovania všetkých morálnych a etických princípov a akejkoľvek snahy uchovať aspoň nejaké životné prostredie): zaplatiť náklady 70 mil. Sk, zabrať celkovú plochu 62,40 hektárov. Na jej získanie by bolo potrebných vyrúbať 25,81 hektárov lesa ( zlože- ného zo smrekov, borovíc, smrekovcov, jelší, osík, liesok, topoľov, javorov, bukov, borievok a ďalších drevín). Na údržbu celej plochy golfového ihriska by sa mali používať chemikálie doslova proti všetkému: herbicídy, pesticídy, insekticídy, pesticídy a ich množstvo by spolu predstavovalo až zarážajúcich 6 000 kg ročne !  
Z toho dôvodu by bolo na tomto území ohrozených množstvo chránených rastlín ( šafrán spišský, vstavačovec májový, bradáčik vajcocolistý, hniezdovka hlístová, iskerník zlatžožltý, škarda veľkoúborová a ďalšie).
Predtým, než si ozrejmíme stanovisko Ministerstva životného prostredia SR (MŽP) a Správy o hodnotení, ale aj faktografický pohľad mimovládnych organizácií (MVO), Správy NAPANTu, ako aj miestneho obyvateľstva, zopakujme si návštevný poriadok Národného parku Nízke Tatry a jeho ochranného pásma, podľa ktorého je pre všetkých návštevníkov rovnako zakázané:
¤ ničiť, poškodzovať a znečisťovať prírodu
¤ odhadzovať odpadky a znečisťovať pramene a vodné toky
¤ trhať a poškodzovať rastliny
¤ rušiť, loviť, prenasledovať a odchytávať živočíchov
¤ poškodzovať jaskynné priestory
¤ premiestňovať prírodný materiál

Ako sa k problematike výstavby spojenej s ďalšími zásahmi, ktoré sme si už spomínali vyjadrilo MŽP SR ? Citujem zo správy z 24.3.2000: “ Navrhovaná činnosť nebude mať výrazný negatívny vplyv na kvalitu životného prostredia dotknutého územia.” 
Skúsme sa teda zamyslieť nad dôsledkami výstavby, a potom nad hodnotovým rebríčkom nášho ministerstva. Čo v jeho slovníku znamenajú termíny “výrazný vplyv” a “dotknúť sa”?
A ďalej pokračuje: “ Naopak, prinesie rad pozitívnych vplyvov najmä v  hospodárskej oblasti a socio - ekonomickej situácii obyvateľov dotknutého regiónu.”
Skutočne ? Ak by malo golfové ihrisko pomôcť miestnym obyvateľom, prečo by potom písali nesúhlasné listy a zbierali podpisy po susedoch proti výstavbe? Myslíte si, že golfové ihrisko pomôže aspoň rozvoju cestovného ruchu? Dovolím si zacitovať z listu, v ktorom sa zástupca Interhotelu Partizán vyjadril nasledovne: “ Tále sú majetkom nás všetkých a nemožno dovoliť, aby sa stali oplotenou rezerváciou pre skupinku podnikateľov. Vybudovaním 18-jamkového golfového ihriska stratia ako stredisko cestovného ruchu to, čo je na nich najcennejšie, stratia svoje poslanie, svoj obraz, svoj charakter, pre ktorý sú navštevované.”  

   Pri záverečnom hodnotení za a proti výstavbe sa vychádzalo zo Správy o hodnotení, ktorá doslova zarážajúco tvrdí, že “výstavba golfového ihriska v ochrannom pásme národného parku, v chránenej vodohospodárskej oblasti a v ochrannom pásme vodného zdroja je vhodnejšou alternatívou ako vylúčenie akéhokoľvek zásahu v tomto území” (!) Prečo tvorcovia správy priamo neuviedli, pre koho bude vhodnejšia? Táto absurdnosť a jej bezpripomienkové prijatie štátnymi orgánmi jasne vykresľuje tento proces ako zmanipulovaný.

Ďalšie prečo?
Jozef Marčok, technický riaditeľ investora stavby - Železiarne Podbrezová a.s. pre agentúru SITA uviedol, že všetky doterajšie kroky v súvislosti s realizáciou golfového ihriska boli v súlade so zásadami ochrany životného prostredia, a že na procese prípravy stavby sa zúčastnili tak zodpovedné orgány, ako aj obec a verejnosť.
-  ale predsa golfové ihrisko je plánované v ochrannom pásme TANAPu a vodného zdroja a chránenej vodohospodárskej oblasti. Nikomu by ani vo sne nenapadlo pri vymedzovaní týchto území, že by tu malo niekedy stáť golfové ihrisko.
- miestni obyvatelia predložili petíciu “Zachráňme naše Tále” so 133 podpismi a napísali niekoľko protestných listov.
Ďalej Marčok tvrdí, že investor nadviazal dialóg so Správou NAPANTu a SAŽP. 
- avšak správa NAPANT napríklad odmieta použitie akýchkoľvek chemických látok   
Ochrana vodného zdroja je podľa investora riešená zvláštnymi opatreniami - každé jamkovisko a odpalisko bude tesnené a voda bude odvádzaná do koreňových čističiek priesakových vôd. Na hnojenie sa budú používať len pomaly rozpustné hnojivá a biodegradovateľné prípravky. 
- ale v žiadnych materiáloch nie sú množstvo a druh pesticídov priamo špecifikované a nie je vylúčená možnosť znečistenia potoka Bystrianka, a tým aj Bystrianskej jaskyne, ktorej akákoľvek kontaminácia týmito látkami by zamedzila liečebné postupy pre astmatické deti
- len pri niektorých látkach sa v Správe o hodnotení uvádza, že sú len “...mierne jedovaté pre ryby...” (!)
V súvislosti so zavlažovaním plochy golfového ihriska investor uviedol, že Bystrianskej jaskyne sa odber vody nedotkne.
- hoci v stanovisku Správy slovenských jaskýň sa jasne uvádza, že plánovaný odber vody  20 l /s je už na hranici únosnosti hydrologického systému Bystrianskej jaskyne 
Na ochranármi kritizovaný výrub stromov sa v stanovisku uvádza, že ide o kroviny a smrečiny, ktoré narástli počas nedostatočného obhospodarovania lúk a na ich výrub dal povolenie Okresný úrad Brezno
-ale predsa v “Projekte pre vydanie územného rozhodnutia” sa uvádza, že celková plocha výrubu je 25,81 ha a medzi vyrúbané dreviny patrí aj borovica, smrekovec, jelša a ďalšie a rovnako dôjde k ohrozeniu chránených rastlín a ich biotopov

   Kde je teda pravda? Je možné, aby sa v záverečnom hodnotení naschvál zabudlo na tieto dôležité fakty? Dokedy bude manipulácia silnejšia ako svedomie?  

               podľa dokumentov uverejnených na ChangeNete, agentúry SITA a stanoviska LZ VLK
                                                                                                                                                (ml)

AKO SA ZACHRAŇOVALI STODULKY 
   Obce ležiace na rozhraní Šariša s Spiša vznikali v 13. a 14. storočí valašskou a nemeckou kolonizáciou. Oblasť, v ktorej boli zakladané, má horský charakter s hlbokými jedľovo - bukovými lesmi a súvislými horskými lúkami v nadmorskej výške od 400 m.n.m. do 1000 m.n.m. Miestne obyvateľstvo sa stáročia živilo poľnohospodárstvom, prácou s drevom a chovom dobytka. Úspešný chov dobytka závisel od životaschopnosti a udržiavania horských lúk. Ich niekoľkostoročné obhospodarovanie viedlo k vzniku unikátnych drevených stavieb, senníkov (v miestnom dialekte “stodulky”), ktoré slúžili na celoročnú úschovu nakoseného sena priamo na horských lúkach. Seno sa v prípade potreby zvážalo v zimných mesiacoch na saniach dole do dedín. "Stodulky" predstavovali významnú časť hmotnej i duchovnej kultúry ľudu žijúceho na Spiši i Šariši a boli dôkazom, že v prírode môže človek existovať bez toho, aby významne narúšal prirodzené biotopy. Po roku 1950, keď došlo na Slovensku k tzv."kolektivizácii" 
poľnohospodárstva, miestne obyvateľstvo prestáva kosiť horské lúky a senníky "stodulky" prestali byť používané. V roku 1980 existovali v celom spišsko - šarišskom regióne už len dve 
doliny so zachovalými senníkovými dedinami - dolina Čierneho močiara nad dedinou Nižný Slavkov (okolo 30 senníkov) a dolina Černákovec nad dedinou Tichý  Potok (22 senníkov).
   V tomto období sa skupina ľudí, z ktorej vzniklo neskôr Lesoochranárske zoskupenie VLK, rozhodla podniknúť rozhodné kroky k  záchrane dedičstva našich otcov. Kedže Pamiatkový ústav aj Krajský úrad štátnej ochrany prírody odmietli poskytnúť finančnú i odbornú pomoc, museli hľadať riešenie sami. Po niekoľkoročnej príprave, štúdiu ešte existujúcich stavieb,  zháňaní archívnych materiálov, začali v roku 1988  s praktickou opravou senníkov v doline Černákovec nad dedinou Tichý Potok (nazývanej v minulosti "Šteľbach", preto aj celý projekt niesol interné pomenovanie "Šteľbašské senníky". Filozofia záchrany senníkov mala niekoľko základných bodov: dôležitá a časovo naliehavá je okamžitá oprava senníkov, nie riešenie zložitých a prepletených vlastnícko - právnych vzťahov, finančná pomoc od štátnych alebo iných organizácií sa nedá očakávať, použijú sa tradičné technológie a materiál z miestnych zdrojov. Technológia opráv sa rokmi vyvíjala, ale v zásade bol postup približne rovnaký. Pred opravou sa v niektorej dedine pod Levočskými vrchmi (Brezovica, Široké, Olšavica) spolu s miestnymi obyvateľmi prichystalo 6 až 10 kubíkov jedľových alebo smrekových dosiek, ktoré sa v prvých rokoch vynášali na horské lúky na  chrbtoch, neskoršie ich pomohli vyviezť dedinčania. Myšlienku krásnych šindľových striech pre nedostatok financií opustili. Samotné opravy, ktoré spočívali v náhrade zhnitých brvien zdravými, spolu s kompletnou výmenou strechy a jej konzerváciou, robili  počas víkendov. Od roku 1992  sa k víkendovkám pridal aj letný týždňový tábor, ktorý sa stal už tradíciou. Počas týchto táborov bolo možné opraviť až dva senníky, čo umožnilo za desať rokov zachrániť štrnásť senníkov. Súčasťou letných táborov je aj tradičné kosenie, ktorého vedľajším efektom je záchrana krásnej horskej rastliny ľalie cibuľkonosnej (Lilium bulbiferum), ktorá  z rezervácie Bišúr (vyhlásenej práve na ochranu ľalie) prakticky vymizla. 
   Dôležitosť a naliehavosť tejto aktivity po niekoľkých rokoch práce zdôrazňoval, bohužiaľ, čoraz väčší počet rozpadnutých senníkov, na opravu ktorých už nezostávali časové a kapacitné možnosti. Pôvodný počet senníkov v tejto oblasti 22 sa za desať rokov  zmenšil na týmito nadšencami zachránených 14. Pritom ešte v roku 1988 boli všetky stavby v rovnakom stave. V roku 1997 bol pôvodne týždňový tábor predĺžený na dvojtýždňový a jeho účastníci pomáhali prvý týždeň povodňou postihnutej obci Tichý Potok. 
   Oprava dosiaľ posledného, štrnásteho senníka, prišla na rad až potom, ako účastníci pomohli zmierniť následky záplav. Mimoriadne ocenená bola pomoc starším ľuďom pri čistení zaplavených pivníc. A tak symbolicky záchrana "šteľbašských" senníkov začala v "šteľbašských" pivniciach.
   Od roku 1995 sem občania z dedín Tichý Potok a Torysa začali zvážať vlastnými prostriedkami seno pre dobytok. Cieľ celej akcie sa začal napĺňať. Desať rokov opráv "stodulok" dokázalo, že riešenie problémov nie je zakliate v dostatku peňazí alebo v ústretovosti byrokratov, ale len a len v nás, obyčajných ľuďoch, občanoch tejto krajiny.                                                                                                               (pa) 

VIDIECKA TURISTIKA

   Človek v meste prežíva pravidelný zhon všedných dní  a  dalo by sa povedať, že jeho život rotuje zhruba okolo tej istej osi a možno východiskom ako túto os vychýliť  k pokojnejším chvíľam,  je návrat k prírode - napríklad aj  cez  nenáročnú vidiecku turistiku a agroturistiku.
   Slovensko je hornatá krajina s veľkým počtom riek, jazier a unikátnych prírodných výtvorov, ktoré predstavujú atrakciu pre turistov.
   Vidiecka turistika a aktivity s ňou spojené sa postupne začínajú rozvíjať aj v našej krajine. Čo to vlastne vidiecka turistika je? Turistika spojená s vidiekom, so spoznávaním miestnych kultúrnych a prírodných zaujímavostí sa zameriava  na ich prezentáciu pred okolitým svetom. Ubytovacie kapacity sa zakladajú na prenajímaní nevyužitých častí rodinných domov, okrem toho domáci obyvatelia môžu turistom poskytnúť aj stravovacie, ako aj sprievodcovské, či iné služby. 
   V rámci vidieckej turistiky vystupuje agroturistika. Predstavuje využitie hospodárskeho dvora a prác v spojení s chovom dobytka, so sušením sena, ako atrakcií, ktoré si môže vyskúšať každý hosť.
   Pri poskytovaní služieb vidieckej turistiky sa však často zabúda na negatívne vplyvy na životné prostredie. Napríklad v mnohých prípadoch návštevnosť presahuje celkovú kapacitu rekreačného priestoru, čím dochádza k nadmernému poškodzovaniu prostredia, niekedy to v dôsledku nedbanlivosti  môže mať za následok až vymiznutie napríklad endemitických, či subendemitických organizmov z danej lokality. Preto je dôležité vždy dopredu vedieť, aká je únosná zaťažiteľnosť turistického priestoru. 
   Ďalším negatívom turistiky je pohyb mimo vyznačených chodníkov, čo vedie k devastácii vegetácie a k zvýšenej erózii pôdy. Dôležité pri turistických chodníkoch, zvlášť tých vysokofrekventovaných, sú náučné informačné tabule a odpadkové koše. Turisti privítajú na takýchto chodníkoch aj vytvorenie odpočinkových miest. 
   Rovnako negatíva so sebou nesie aj horolezectvo, vysokohorská turistika, skialpinizmus a lyžovanie (výrub lesa za účelom vytvorenia novej zjazdovky, umelé zasnežovanie, hluk a pod.).
   Aby sme predišli, alebo lepšie povedané - obmedzili negatívne dopady turistiky na prírodu, najlepším riešením by bola osveta turistickej verejnosti a ich persuázia o dôležitosti dodržiavania určitých obmedzení na danom území za účelom ochrany prírody.
       Aké výhody ponúka vidiecka turistika? Okrem tých, ktoré sme spomínali na začiatku, tento druh cestovného ruchu je dôležitý pre zvýšenie zamestnanosti, obnovu dediny, zvlášť reštauráciu kultúrno - historických pamiatok, možnosť zavedenia alternatívnych zdrojov energie (napr. bioplyn), priamy kontakt s hosťom, návrat domáceho obyvateľstva k pôvodnému spôsobu života a pod. 
Ak budú dodržiavané zásady ochrany prírody, čo je v skutočnosti  veľmi náročné, môže vidiecka turistika a agroturistika napomôcť Slovensku napredovať v rozvoji. 
                             Jiří Děkan (redakčne upravené)

R-O-Z-H-O-V-O-R                        
ENVIRONMENTÁLNA VÝCHOVA JE PREDOVŠETKÝM O ĽUĎOCH
Environment, ekológia ...a podobné pojmy sa dnes používajú v čoraz širších súvislostiach. Je len otázkou nášho záujmu a povedomia, či týmto súvislostiam rozumieme, či si ich vôbec uvedomujeme. Mali by sme. Podľa zákona  o ochrane prírody a krajiny č. 287 / 1994, ktorý definuje jednotlivé stupne ochrany krajiny, patrí celé územie Slovenskej republiky minimálne pod prvý stupeň ochrany a podľa občianskeho zákonníka je každý občan povinný konať tak, aby zámerným poškodzovaním, alebo z nedbanlivosti nedochádzalo ku škodám na prírode a životnom prostredí. Nepostupujeme náhodou niekedy protizákonne? Možno v mnohých prípadoch ani nevieme, čo bude odstupom času dôsledkom nášho pôsobenia. Šancu naučiť, vysvetliť, či vychovať  nás k niečomu dostala za úlohu environmentálna výchova, ktorá si začína hľadať miesto v osvete a možno aj trochu v legislatíve, ale najväčšie nádeje sa vkladajú do zavedenia envirovýchovy na základných a stredných školách.   
           .                                                                   
Na niektorých školách sa vyučovanie environmentálnej výchovy realizuje už niekoľko rokov. Nás zaujímala kvalita a funkčnosť dnešnej environmentálnej výchovy na školách v regióne Liptova. Informovať sa o tejto problematike sme zašli za RNDr. Alenou Hliničanovou, ktorá pracuje v  Slovenskom múzeu ochrany prírody a jaskyniarstva v Liptovskom Mikuláši. 
   Ako pracovníčka múzea, ale predovšetkým  ako environmentalistka, pracujete s deťmi, prednášate na školách, robíte environmentálnu osvetu. Skúste nám  globálne priblížiť atmosféru envirovýchovy na školách. Je podľa Vás postačujúca?
    Samozrejme, a vy to určite viete, vzdelávanie tohto zamerania je zatiaľ na veľmi slabej úrovni. Jedným z problémov je fakt, že ľuďom chýba správanie. Nie je problém vymenovať  žiakom, čo by v záujme ochrany životného prostredia mali alebo naopak nemali robiť, problémom je to, či sa vychovávateľ skutočne v praxi správa podľa toho, čo vysvetľuje. Pretože každý učiteľ by sa mal predovšetkým vcítiť do problematiky, ktorú učí. V konečnom dôsledku je to jednoducho len otázka svedomia. Iná situácia nastane, keď niekto chce v záujme environmentu niečo užitočné robiť, ale nemá šancu. Nie sú vhodné podmienky v rodine, v obci, či  meste. Ale najčastejšie je to otázka financií. V situácii, keď ľudí najviac trápi  z čoho žiť, nejaká evirovýchova nemá  miesto. Na Slovensku je to bohužiaľ tak.
Ľudia sa ťažko zmenia, hlavne v atmosfére neustáleho finančného stresu. Nepomohli by envirovýchove isté štrukturálne opatrenia v systéme vzdelávania nových učiteľov, prípadne rozširovacie kurzy pre dnešných pedagógov ?
Kurzy a metodické besedy  sa  už robia. Ministerstvo životného prostredia vypracovalo komplexný program environmentálneho vzdelávania, ktorý by sa mal týkať všetkých vekových skupín obyvateľstva, s dôrazom na základné školy, kde sú najlepšie podmienky pre tento rozvoj. Deti tu majú priestor pre vlastnú realizáciu, viac času a voľnejšie vyučovanie ako na náročných stredných školách alebo gymnáziách.
Môžeme teda očakávať dôležitú zmenu?
Šanca zmeny tu skutočne je. Envirovýchova sa začala 

len nedávno uplatňovať na školách, ale často je nefunkčná. Chýbajú súvislosti. Jednotlivé predmety nemožno izolovane zaškatuľkovať. Sú navzájom prepojené. Rovnako je to aj s envirovýchovou, ktorá má veľa spoločného s viacerými prírodnými vedami a s praxou. Ale len veľmi malé percento ľudí si uvedomuje potrebu aplikovať ekológiu aj na iných hodinách a spájať poznatky jednotlivých vied do vzájomných súvislostí. Tu pomôže medzifakultné, medzirezortné vzdelávanie, zavedenie nepovinných predmetov pre rozšírenie vzdelania. Napríklad aj učiteľ matematiky by mal ovládať určité základy ekológie.
Aké postavenie by však zaujal ten matematikár? Vrátim sa k prvej otázke. Spomínali ste problematiku správania sa. Zmiernili by podľa Vás spomínané  opatrenia dôsledky nedbanlivého správania sa človeka k  životnému prostrediu ? 
Na jednej strane je tu šanca zmeniť systém, je to skutočne isté riešenie, ale na druhej strane stojí rovnako dôležitý dnešný človek. Nie je veľmi funkčné učiť ľudí triediť odpad, keď v dnešnej spoločnosti chýba tolerancia a súcit a všeobecne pochopenie, prečo napríklad je potrebné ten spomínaný odpad triediť. Envirovýchova by sa teda mala zaoberať predovšetkým človekom, mala by sa začať človekom samotným  a naučiť ho, ako zvládnuť sám seba. Poukázať na jeho miesto v prírode a viesť ho k pochopeniu tých najzákladnejších vzťahov. Až keď si uvedomí, že k Zemi sa musí správať ako človek, envirovýchova vyhrá.
Bude to však veľmi náročné. Človek sa historicky nezmenil, dnes má len oveľa väčšie technické vymoženosti na ničenie životného prostredia. Ako zmeniť reálneho človeka, žijúceho v súčasnej spoločnosti tu a teraz? 
Dnešný človek. Je vlastne obeťou pod vplyvom “amerického sna”. Humánnosť vystriedalo násilie. Vzájomná pomoc medzi ľuďmi neexistuje.Vedecký vývoj sa ženie  veľmi rýchlo dopredu, ale myšlienky rozvoja občianskej spoločnosti napredujú veľmi pomaly.
Samozrejme, sú ľudia, ktorí v tomto smere pre zlepšenie situácie robia mnoho, častokrát sú však atakovaní už spomínanými finančnými, či 

spoločenskými problémami. Veľmi zle pôsobí napríklad rodinné prostredie. Ak by chcelo dieťa v rodine niečo zmeniť, ale rodičia by sa zásadne proti tomu ohradili, nemalo by šancu. Žijeme v dnešnej spoločnosti, kde len veľmi malé percento rodičov uzná, že či dieťa má v niečom pravdu, alebo dokonca, že je v tomto smere uvedomelejšie. 
Nielen rodičia, ale aj učitelia majú pomerne veľký vplyv  na výchovu dieťaťa. Čo by ste im  poradili v rámci dnešných podmienok a možností ? 
Environmentálna výchova je mnohokrát  násilná. Mala by byť zaujímavejšia, názornejšia, praktickejšia. Rovnako to platí aj pre ostatné predmety. Prvým krokom je jednoznačne pobyt vonku. Deti sú vonku doma. Cítia sa oveľa voľnejšie. Deti sú oveľa viac naviazané k prírode ako scivilizovaní dospelí. 
Envirovýchova sa začína už v materskej škôlke 

chovaním rybičiek, či opatrovaním kvetiniek. Deti si vypestujú starostlivosť, zodpovednosť a úprimný súcit, čo dospelým mnohokrát chýba. 
Neskôr pri vysvetľovaní určitých záležitostí je rovnako ako vedomosti dôležitý názor žiaka, vzájomná komunikácia v skupine a konkrétne predstavenie si situácie. Učitelia by sa mali častejšie pýtať: “A čo by si v tejto situácii urobil ty?”.
Niekedy je z množstva informácií veľmi ťažké odhadnúť, čo je pre žiakov najdôležitejšie. Ale je tu šanca, ako sa môže učiteľ skutočne vcítiť do danej problematiky a presvedčivo “zapôsobiť”. Najprv by si mal to, čo učí žiakov vyskúšať na vlastnej rodine, na vlastných známych, pýtať sa ich na stanoviská a okrem toho sa oveľa viac samovzdelávať. Aj na tomto mieste možno poznamenať starú známu formulku: “Najskôr treba začať od seba”.                       (ml) 

OCENENÉ TALENTY
Liptovský Mikuláš - V stredu 26. 4. sa v M - Klube uskutočnila vernisáž 1. ročníka umeleckej súťaže TALENTY MATKY ZEME, na ktorej sa zúčastnilo vyše stopäťdesiat žiakov z Liptovského Mikuláša, z Liptovského Hrádku a z Ružomberka. Vernisáž sa konala pod záštitou Liptovského osvetového strediska, redakčnej rady EKOKOMPASu  a Lesoochranárskeho zoskupenia VLK-TATRY. 
V samotnej súťaži, do ktorej sa zapojilo 179 žiakov z ôsmych škôl  Liptova, sa porota zložená z organizátorov rozhodla udeliť celkom štrnásť cien v piatich kategóriách. EKOPLAGÁT - 1.Michaela Repčeková, ZŠ -  J.D.Matejovie, 2. Tomáš Šveda, ZŠ - Pribylina, 3. Andrea Krajčová, Iveta Kováčová - ZŠ - Hradná, EKOPOÉZIA - 1. Ivana Nahálková, ZŠ - J.D.Matejovie, 2. Nikola Račevová, ZŠ - Kľačno, 3. Martin Stračiak, Katarína Klimantová - ZŠ - J.D.Matejovie, EKOPRÓZA - 1. Vladimír Burčík, 2. Milan Sedlák - ZŠ - J.D.Matejovie, 3. Jana Poliaková - ZŠ - Pribylina. V posledných dvoch kategóriách sa členovia poroty rozhodli pre udelenie len dvoch tretích miest. EKOFOTOGRAFIA - 3. Zdenka Benčeková - ZŠ - J.D.Matejovie, EKOHUMOR - 3. Michal Bošanec - ZŠ  - J.D.Matejovie. Osobitnú cenu za kolektív výtvarného krúžku pri ZŠ - Čs. brigády prevzala pani Drahomíra Brezinová.
Po odovzdávaní cien a prehliadke výstavy  bol program vernisáže obohatený o krátke vystúpenie žiakov zo ZŠ - Čs. Brigády, o problematike ochrany prírody informoval žiakov Mgr. Rudolf Pado, žiaci si mali možnosť pozrieť rôzne filmy s environmentálnou tematikou, alebo sa zapojiť do ďalších aktivít pripravených v priestoroch  kúrie. 
Táto súťaž, nie  jediná svojho druhu na Slovensku, mala inšpirovať študentov i učiteľov k hlbšiemu premýšľaniu nad postavením a úlohou človeka v prírode a myslíme, že vzhľadom na myšlienkovú kvalitu prác svoj cieľ splnila. Dúfame len, že sa podarí zorganizovať aj druhý ročník, do ktorého sa zapojí ešte viac súťažiacich. Naše poďakovanie patrí predovšetkým žiakom i pedagógom, ktorí prejavili záujem a zapojili sa. Osobitne by sme sa chceli poďakovať za spoluprácu kolektívu Liptovského osvetového strediska, pani Márii Čajkovej, RNDr. Alene Hliničanovej, Mgr. Rudolfovi Padovi a pani Drahomíre Brezinovej.
Výstava obohatená o premietanie environ mentálnych filmov potrvá do 31. 5. 2000.                                          (ml)       

KOREŠPONDENČNÁ ŠKOLA EKOLÓGIE ÚSPEŠNE ZAVŔŠENÁ  
   Lesoochranárske zoskupenie Vlk Tatry v októbri 1999 začalo realizovať v regióne Liptova projekt “Korešpondenčnej školy ekológie – Liptov”, ktorého cieľom bolo ponúknuť žiakom základných a stredných škôl z okresov Liptovský Mikuláš a Ružomberok zaujímavú formu ekologického vzdelávania.
Projekt, ktorý finančne podporila Vzdelávacia nadácia Jana Husa z Bratislavy, pozostával zo 6 kôl po 20 otázok venovaných životnému prostrediu a kultúrnemu dedičstvu SR (Cicavce, Vtáky, Ryby, Plazy a hmyz, Rastlinstvo, Neživá príroda, Ochrana prírody a pamiatok), na ktorých riešenie mali študenti vždy jeden mesiac. 
Podľa informácií poskytnutých od učiteľov, mnohých žiakov táto aktivita inšpirovala natoľko, že začali aktívnejšie navštevovať knižnice, čo je pri dnešnom notorickom nečítaní mladých ľudí potešiteľný fakt.
Do “KŠE – Liptov” sa napokon zapojilo 725 žiakov z 35 základných a stredných škôl, ktorí nám zaslali celkovo   3 596 riešení úloh jednotlivých kôl. Certifikát absolventa “KŠE” (účasť vo všetkých kolách a min. 50% bodov) získalo 407 žiakov z 33 škôl.                                                                                                                                     (pa)

KAM V  LETE NA PRÁZDNINY ?

   Školský rok sa už závratnou rýchlosťou ženie “do záhuby” a čochvíľa ho už vystriedajú dni voľna plné slnka, radosti z pohybu, či naopak z vylihovania ... Ak patríte medzi tých, ešte stále nerozhodnutých, čo - kde - kedy cez prázdniny vyviesť a chceli by ste, aby z toho vzplanulo niečo zmysluplné, práve pre vás sú určené nasledujúce pozvánky na netradičné tábory. Nechajte sa inšpirovať...
********************************ZAJEŽOVÁ*********************************
21.6. – 9.7.	Kosenie lúk na Sekieri
“Slunce, seno a trvalá udržateľnosť”. Príjemný začiatok prázdnin – skoré východy slnka, ranná rosa, vôňa sena, zvážanie na konských povozoch, noci pod hviezdami, domáci chlebík, laznícke remeslá …
9. – 16.7.	               Slamienka (Polomy)
Zobytňovanie kamenného domčeka s opravenou slamennou strechou – vnútorné a vonkajšie hlinené omietky, hlinené podlahy, povaly, oprava krovu na hospodárskej časti. Okrem práce remeslá, diskusie, výlety do krajiny. 
26. – 30.7.	Hrnčiarstvo (Polomy) – S, U, L, 
		Točenie na kruhoch, modelovanie, glazúry, vypaľovanie …
4. – 13.8.	               “Až na konci sveta …“ (Sekier)
Tábor pre tých, ktorí hľadajú alternatívu. Nielen diskusie a výmena skúseností, ale hlavne praktické prežitie si aspoň pár dní v jej duchu. Okrem zaujímavej práce na gazdovstve aj tradičné remeslá, prírodné poľnohospodárstvo, alternatívna ekonomika.
25.8. – 3.9.	“Šuboviazanie“ (Sekier)
Tábor pre budúcich architektov, ale aj všetkých, ktorých zaujíma technológia výroby slamenných striech a v praxi si ju chcú vyskúšať.
3. – 10.9.	                Civilizácia z druhej strany (Polomy) – C-
Pomoc v recyklačnom stredisku. Čistenie krajiny od odpadov. Večerné diskusie. Remeslá (drevo, textil, hlina, …), pohoda v prírode…
Strava:
Na všetkých víkendovkách a táboroch sa varí spoločne – výdatná vegetariánska strava väčšinou z miestnych zdrojov. Na akciách označených “S“ sa na potraviny skladáme 25 Sk na osobu a deň. Na ostatných je strava zdarma.
Ubytovanie:
Treba si priniesť karimatku a spacák. Časť ľudí má možnosť spať na posteliach, zvyšok v improvizovaných podmienkach (ale v teple a pod strechou). Na akciách označených “U“ účastníci za ubytovanie platia 25 Sk na osobu a deň. Na ostatných je ubytovanie zdarma.
Prihlasovanie:
Aby sme zabezpečili dostatočnú kvalitu niektorých akcií, sme nútení obmedziť počet účastníkov na 15-20. Prosíme vás preto, aby ste sa na ne včas prihlásili na nižšie uvedenú adresu, podľa označenia akcie.
        Miro Medveď, Slnečná 11, Banská Bystrica 97400,– minimálne mesiac vopred.
                                                                                                                                                (ml)

Greenpeace -PROJEKT FÉNIX

   Od 3. - 11. júla cez minuloročné prázdniny prebiehal v obci Váhovce (okres Galanta) letný tábor Greenpeace, na ktorom sa zišlo štyridsať dobrovoľníkov, aby tu sedem dní pracovali na programe tzv. energetických brigád (zatepľovanie domov miestnym obyvateľom, zakladanie úsporných žiariviek, prezentácia obnoviteľných zdrojov energie...). Miestni obyvatelia prejavili o úsporné technológie veľký záujem. Veď niet sa čomu čudovať. Aktivistom sa podarilo za päť dní zatepliť 28 váhovských domov a miestnu materskú škôlku, ktorá bola zateplená úplne zdarma. Za zateplenie rodinných domov si obyvatelia zaplatili len polovičnú cenu materiálu. Projekt finančne podporilo Regionálne environmentálne centrum (REC) a nadácia Ekopolis. Okrem toho vyšli v ústrety aj firmy, ktoré vyrábajú izolačný materiál a úsporné žiarivky.  A výsledok? Vďaka pomoci nadácií, firiem, práci dobrovoľníkov i záujmu miestnych, bolo v obci zavedených 2400 metrov tesnení okien, dverí a 220 metrov reflexných fólií za radiátory. 
   Ďalšou kapitolou projektu bola prezentácia obnoviteľných zdrojov energie a ich aplikácia  v praxi. Napríklad tri dni zásobovala tábor a kultúrny dom mobilná solárna elektráreň, pracujúca na princípe fotovoltaických článkov. Solárne kolektory, ktoré premieňajú zasa slnečnú energiu na tepelnú, si nechal na strechu rodinného dom namontovať tri jeden z poslancov miestneho zastupiteľstva.    
   Projekt Fénix však ukončením tábora vôbec neskončil. Hneď po ukončení tábora sa rozbehla informačná kampaň pre verejnosť, začala sa etapa projektu zameraná na spoluprácu so samosprávami miest a obcí, v najbližšej dobe sa bude pomáhať jednej bratislavskej škôlke, ktorej kvôli vykurovacím problémom hrozilo zatvorenie.
   Chceli by ste sa aj vy zapojiť do projektu Fénix ?
Nalistujte si internetovskú stránku www.projektfenix.sk, alebo sa informujte na adrese:      GREENPEACE, P.O.BOX 58, 814 99 Bratislava, slovakia@greenpeace.sk                     (ml)  

GAIA - NÁŠ DOMOV
"Gaia - náš domov" je osemdňový pobyt v lese, kde maximálne dvadsať účastníkov pod vedením odborných lektorov, bez ohňa a komplikovaných stanových prístreškov trávi dni a noci uprostred  prirodzených východo slovenských lesov. Nápad usporiadať takéto netradičné terénne semináre skrsol pri rozmýšľaní nad cestou, ktorá nás doviedla k boju za záchranu Prírody. Boli to hodiny, dni, mesiace až roky strávené pod širákom v slovenských lesoch, stovky nocí počúvania sov, tisíce dní dažďa i slnka, mokré spacáky i ruky spálené od júlového slnka, omrzliny na prstoch, stretnutia s vlkmi..., to všetko formovalo naše duše a vyberalo z nás tých, ktorí majú v srdci divočinu. A tak dnes, keď je potrebné sformovať hnutie priateľov prirodzených lesov ochotných pomôcť Prírode, nie romantickými posedeniami pri ohňoch a folkovými pesničkami, ale vlastnou prácou, ponúkame záujemcom  skrátenú verziu tohto putovania. Naším cieľom je vštepiť ľuďom myšlienku života na Zemi ako pavučiny, v ktorej je ľudský rod len jednou nitkou. Zbaviť ľudí antropocentrického myslenia a upozorniť ich na fakt, že život na Zemi pri súčasnom expanzívnom a degradujúcom pôsobení človeka na Prírodu môže veľmi reálne existovať aj bez našej prítomnosti. Chceme zdôrazniť  individuálnu zodpovednosť ľudí za ich ovplyvňovanie  prírodných pro- cesov a za kvalitu nášho životného prostredia, vzbudiť záujem o veci spoločné a podporiť odhodlanie konkrétnymi skutkami prispieť k náprave. Máme záujem priviesť ľudí k uvedomeniu, že svet vonkajší, naša každodenná realita je obrazom nášho vnútorného sveta, k uvedomeniu, že svet vytvárame vlastnými myšlienkami a činmi.
   Záujemca o terénny seminár "Gaia - náš domov" nech kontaktuje Lesoochranárske zoskupenie VLK na dole uvedenej adrese a dohodne si jeden z voľných termínov. Spravidla sa semináre konajú prvý májový, prvý júnový a tretí septembrový týždeň na Čergove a vo Východných  Karpatoch. O seminár je veľký záujem, preto odporúčame kontaktovať LZ VLK niekoľko mesiacov vopred.           (pa)

PRE TÝCH, ČO DOMA NEOBSEDIA... 
Vlci pripravujú:
6. -14. 5. 2000 GAIA I. , Čergov ( 8- dňový terénny seminár)
26. -28. 5.         Brigáda na Čergove
3. -11. 6.           GAIA II. , Čergov
27. - 29. 6.        VLKOVLAK ( Stakčín - Bratislava)
6. - 9. 7.             Umierajúce lesy - školenie s Jochenom Bockemuhlom
29. 6 - 6. 8.        Letný “stodulkový” tábor - Levočské vrchy, oprava senníkov, exkurzie 
16. - 24. 9.         GAIA III. , Busov      
22. 	- 24. 9.         Jesenná rovnodennosť, Busov           INFO:  LZ VLK, Tulčík 27,
októbrové víkendy - brigády na Čergove                                082 13 Prešov, 091 / 77 89 488 
15. - 17. 12.       Zimný slnovrat, Poľana                                   E-mail: alfa@wolf.sk  

Akcie OZ “PRE PRÍRODU” 
16. 	-18. 6. 2000  Víkendovka Beckovsko
1. - 8. 7.              Letný tábor Tematín 2000  (NPR Tematínske vrchy) 
22. - 29. 7.          Letný tábor Beckov 2000 
12. - 19. 8.          Letný tábor Homôlka 2000  (Omšenská dolina)
19. - 26. 8.          Letný tábor Veterník 2000   (PR Veterník)   
Účasť na podujatiach je bezplatná. Je zabezpečené aj bezplatné ubytovanie a strava, rovnako sa preplácajú aj cestovné náklady.   

INFO: OZ PRE PRÍRODU, Halalovka 63, 911 08 Trenčín, 
tel.: 0831 / 65 82 330, 0905 / 470 917, fax.: 0831/ 6582 331, E-mail: preprirodu@changenet.sk 

SOVS , P.O.BOX 71, 093 01 Vranov n/ Topľov, 0931/ 446 11 20, 446 11 20, sovs@changenet.sk  
15. 	- 18. 6. 2000 - Jarný ornitologický tábor v Sennom ( Východné Slovensko) - výskum

Training for young environmental leaders 2000 - REC
REC od roku 1993 realizuje stáže pre mladých environmentalistov, ktorí majú počas 4-týždňo- vého pobytu možnosť zúčastňovať sa série seminárov, prednášok,...tematicky zameraných na potreby regiónov, MVO a ich členov.
Podmienky účasti: vek: 20-30 rokov, aktívny člen MVO, silný záujem o životné prostredie, dobrá znalosť angličtiny.
INFO: REC Slovensko, Vysoká 18, 811 06 Bratislava, tel.: 07/ 52 96 42 08, rec@changenet.sk  
Uzávierky pre termíny sú: 16. 6. - 14 . 7. (15. 5. 2000), 4. 9.- 29. 9 (31. 7.2000), 
30. 	10. - 24. 11. (25. 9. 2000

VYDROVSKÉ LETNÉ TÁBORY - ČIERNY BALOG
Vo Vydrovskej doline pri Čiernom Balogu v centrálnej časti Veporských vrchov vedie úzkoroz- chodná Čiernohronská železnička, ktorú opravujú mladí ľudia už osemnásť rokov. Popri práci na obnove trate, alebo na výrobe preliezok v detskom areáli vo Vydrove, ťa čaká množstvo hier, jazda na vláčiku, kopa nových priateľov... Strava je zabezpečená päť krát denne, ubytovanie je v stanoch, alebo v drevenici (nutný je však vlastný spacák a karimatka), cena uvedená pri jednotlivých táboroch zahŕňa aj jazdu vláčikom, poistné, hygienu a zdravotnícku starostlivosť. Ak si vyberieš niektorý z táborov, nezabudni do uzávierky poslať niekoľko údajov o sebe a ofrankovanú obálku. Nezabudni na označenie názvu tábora. Ak by sa tábor nenaplnil, akceptujú sa aj prihlášky po uzávierke. 

MALI SME SEN . . . A IŠLI SME ZA NÍM

VYDRA V  RÍŠI MAYOV   - 9. 7. - 15. 7. 2000,  9-13 rokov,  cena : 1 500, - Sk
Nad zlým Montezumom môžu zvíťaziť len tí najodvážnejší, najšikovnejší a  najmúdrejší,
musia zakúsiť nebezpečenstvo a prekonať takmer nadľudské úsilie...
Kontakt: Mária Šrolová, OZ Vydra                                               Uzávierka prihlášok: 15. 5. 2000

S TEBOU MĚ BAVÍ SVĚT - 6. 7. - 15. 7. 2000,  16 a viac rokov, cena: 650, - Sk
A nebyli to vobyčejný budky, byly to kadibudky...A svět je hned krásnější.
Kontakt: Marcela Bodoriková, Beethovenova 4, 917 08 Trnava                    Uzávierka: 15. 5. 2000

RODIČIA  +  DETI - 16. 7. - 22. 7. 2000,  deti  0 - 8 rokov, 
                                       cena : dospelí 1000, - Sk, deti  0-3 zadarmo, deti 3-8  500, -Sk
Prežiť príjemný týždeň v zaujímavej spoločnosti detí a rodičov a byť pritom aj trochu užitočný...                                 
Kontakt: Juraj Droppa, Brusno 641, 976 62, tel.: 0905 626 117            

PRÁCA HROU - 19. 7. - 29. 7. 2000,  18 a viac rokov, cena: 650. - Sk
Pre milovníkov koľajníc, pražcov a mozoľov. Tiež pre vegetariánov, ak si navaria.
Kontakt: Alojz Kulan, Štúrova 27, 908 51 Holíč                                             Uzávierka: 1. 7. 2000

EXPEDÍCIA DRVENICA  ALEBO CESTA OKOLO SVETA ZA 5 DNÍ  
27. 	7. - 15. 8. - 2000,  16 a viac rokov, cena: 650, - Sk
Imidž je nanič...
Kontakt: Ivka Hagovská, OZ Vydra                                                               Uzávierka: 1. 7. 2000

ÚTEKY Z  BEZPEČIA - 3. 8. - 12. 8. 2000, 18 a viac rokov, cena: 543, 21, -Sk
Stačí urobiť prvý krok, aby ste vedeli, že úteky z bezpečia nemusia byť vždy ťažké a nebezpečné...
Kontakt: Juraj Švigut, OZ Vydra                                                                    Uzávierka: 1. 6. 2000

STARÁ NOTA - 26. 8. - 3. 9. 2000, 18 a viac rokov, cena: 650, - Sk
Veselá drina, tvrdá zábava, málo spánku, veľa kamošov...
Kontakt: “Stará nota” , OZ Vydra                                                                 Uzávierka: 16. 6. 2000

STARÉ KUSY UČIA MLADÝCH, ALEBO NAOPAK ? - 26. 8. - 3. 9. 2000
18 a viac rokov, 650, - Sk
Chceme naučiť a naučiť sa. Čisto pracovný tábor.
Kontakt: Ing. Ivan Zemko, Fraňa Kráľa 9, 977 01 Brezno, E-mail : zemko@zelpo.sk
                                                                                   Uzávierka: 31. 7. 2000  (nie je podmienkou)
                                                                     OZ  VYDRA  vidiecka rozvojová aktivita
                                                                                                   Hlavná 56
                                                                                         976 52 Čierny Balog
                                                                                    Tel. / fax: 0867 / 61 91 537
                                                                                    E-mail: vydra@isternet.sk 
                                                                                  http://www.isternet.sk / vydra