14 / 2000
 
     Z OBSAHU: 

•	Téma čísla  TRVALO UDRŽATEĽNÝ ROZVOJ II. 
•	TUR - GLOBÁLNE VÝCHODISKÁ
Priemysel a záťaž prostredia, 
poľnohospodárstvo, rybolov, energetika,  doprava, obchod, turistika, vodné zdroje, ovzdušie a voda ...
•	ÚČASŤ OBČANOV NA VEREJNOM ŽIVOTE II.
•	Projekt - DETI SADIA STROMY
•	Ekoknižnica - Envirovýchova hrou II.

   Práve v tejto dobe sa objavujú prvé náznaky definovania tzv. trvalo udržateľného rozvoja – takého rozvoja ľudských činností, ktorý by nevyčerpával podstatu prírodných zdrojov, ale umožnil týmto zdrojom sa v dostatočnej miere obnovovať, čím by bola zabezpečená stabilita ekosystémov a tým aj trvalo možný život človeka na planéte.
   Tento novodefinovaný prístup k životnému prostrediu vzišiel zo vzájomného súperenia dvoch hypotéz – ekonomickej a Gaiskej.
   Ekonomický prístup (hypotéza) predpokladá, že Zem je iba priestor určený pre využívanie ľuďmi. Zmyslom ľudskej existencie je maximalizácia možností. Súťaživosť medzi ľuďmi je viac ako spolupráca. Jednotlivec je dôležitejší ako spoločenstvo a úspešnosť trhu a globalizácie ekonomík je liekom na všetky ostatné problémy – ekologické, sociálne, ...
   Naproti tomu, Gaiska hypotéza formulovaná Jimom Lovelockom pokladá Zem za živého tvora, ktorého je človek súčasťou. Tento tvor si všetky procesy prostredníctvom spätných väzieb usmerňuje tak, aby prežil ako celok. Zjednodušene povedané, ak ľudia budú pre planétu Zem to čo sú pre človeka blchy, naša Zem sa nás zbaví podobným spôsobom, tak ako sa spätnoväzbovo zbavila v evolúcii už miliónov iných druhov, ktoré sa vymkli kontrole. Súčasné problémy – nevyliečiteľné choroby, klimatické zmeny, poruchy v štruktúrach ekosystémov naznačujú, že túto očistu už naša Zem zahájila.
(pa)

Dobrovoľná skromnosť 

   “Keby každý Číňan chcel dosiahnuť životnú úroveň súčasného Nóra, nestačili by na to suroviny celej planéty Zem.”
 
  V rôznych kruhoch sa dnes stále častejšie používa termín “voluntary simplicity”, ktorý môžeme preložiť ako dobrovoľná jednoduchosť alebo dobrovoľná skromnosť. Nie je to nič nové: veď aj  povestný filozof  Diogenes si zvolil za obydlie sud a  zožal za to len posmech spoluobčanov. Už od počiatkov dejín ľudstva v človeku zápasia dva protichodné sklony - mať a byť. Až donedávna bol duchovný rozmer, teda snaha o kvalitné umenie byť, pokladaný za nadradený. Moderná priemyselná spoločnosť však urobila vlastníctvo hlavným zmyslom života. No tento princíp musel pochopiteľne vyvolať protireakciu ekologických priekopníkov spojenú s odmietnutím plytvania konzumnej spoločnosti.  Ekonómovia ich myšlienky zosmiešňovali a prehlasovali za utópie. V 70. rokoch po vydaní diela Fritza SCHUMACHERA - Small is beautiful  (Malé je krásne), ktoré odmietalo staré “pravdy” o prevládajúcich ekonomických záujmoch človeka, došlo k obratu. Vplyvom tohto diela až 10% populácie USA v 80. rokoch experimentovalo s  “dobrovoľnou skromnosťou”. 
   Čo to vlastne znamená dobrovoľná skromnosť? V žiadnom prípade to nie je “návrat do jaskýň”, ako často tvrdia ekonómovia. Vôbec to neznamená žiť primitívne alebo dokonca nekultúrne. Vyžaduje to skôr niečo robiť, ako niečo dostávať. Ideálom je prostota a jednoduchosť.   
    V dnešnej spoločnosti je ťažké uvedomiť si pravé hodnoty.  Sme nakazení svetonázorom, že naši predkovia bez splachovacieho WC a elektriny nemohli viesť dôstojný život. Nechali sme si vsugerovať, že bez stále ”belších a čistejších” pracích práškov je ohrozené naše zdravie a hygiena. Lekári, ekonómovia, energetici a politici sa dnes vyhrážajú, že bez nich by bolo ohrozené bezpečie, ciele a samotný zmysel nášho života. 
   Prvým krokom k náprave je zmena programu - nutnosť zbaviť sa ilúzií o západnej civilizácii. Keď dokážeme priznať, že náš život je zbytočne komplikovaný, zistíme, že sa dá žiť šťastne a jednoducho zároveň, ľahko, čisto, bez ťaživej pripútanosti. Bez hromadenia ďalších a ďalších vecí. Bez nutnosti maskovať tragiku našej konzumnej existencie ďalším autom či videom. Človek postupne prejde na z vonku jednoduchší, ale vnútorne bohatší život. Opustí konformné stádo a vydá sa na neprešľapané chodníky, na ktorých sa začne učiť novému umeniu: dotýkať sa sveta všetkými zmyslami jemnejšie, intenzívnejšie, vnímavejšie. Ako keby odložil naškrobenú košeľu a škrtiacu kravatu a obliekol sa voľnú košeľu s krátkym rukávom. V oslobodení je oslobodenie. Dobrovoľná skromnosť nie je nehybný stav, ktorý sa dá raz a navždy dosiahnuť, ale stále znovu nastoľovaná dynamická rovnováha. Nie je to teda nič jednoduché. Vyžaduje to nielen zmenu vnútorných priorít, ale tiež množstvo postupne získaných zručností. Ako zjednodušiť svoj život? Stačí vedome znižovať spotrebu: kupovať menej šatstva, dávať prednosť prírodným materiálom, prestať byť otrokom módy a reklamy. Bojkotovať služby a výrobky firiem, ktoré používajú neetické a neekologické metódy. Recyklovať druhotné suroviny. Angažovať sa v podobne zmýšľajúcich komunitách a aktívnych mimovládnych organizáciách. Chodiť pešo, zaujímať sa o alternatívne zdroje energie, zmeniť stravovacie návyky - od zložito spracovávaných potravín prejsť na ľahšiu stravu.... 
   Celoplanetárnu krízu je možné prekonať a oslobodiť sa z pasce konzumnej civilizácie.
Postupne sa naučíme dotknúť sa a pustiť, nie kŕčovito uchopiť a naivne chcieť držať - a báť sa momentu, kedy nám to vypadne z rúk. Dobrovoľná skromnosť nie je len prechodný módny výstrelok, ale východisko z globálnej krízy.                        
                                                                                                                      (Zdroj: Žanž 1/2000, vv)
-3- 
TRVALO UDRŽATEĽNÝ ROZVOJ - GLOBÁLNE VÝCHODISKÁ

   Súčasný ľudský druh homo sapiens žije na Zemi 100–200 000 rokov. Je to veľmi krátky “okamžik” v porovnaní s  dobou, počas ktorej existuje naša planéta – 4,6 miliardy rokov. Počas väčšiny tohto času žili ľudia ako lovci a  zberači. V posled- ných 12-tisíc rokoch sa však udiali dve základné zmeny celej podoby civilizácie a kultúry: uskutočnila sa poľnohospodár- ska revolúcia a približne pred 300 rokmi začala priemyselná revolúcia (obr.) Zlepšenie životných podmienok znamenalo predĺženie priemernej dĺžky života a zvýšenie početnosti ľudí, ktorých môže Zem uživiť.
   Rozvinutá priemyselná spoločnosť sa vyznačuje vysokou produkciou a spotrebou rôznych výrobkov, ktorá podnecuje hospodársky rast. Ten je veľmi charakteristickým rysom industriálnej spoločnosti, ktorý má existenciálny charakter, ako presvedčivo ukázali Meadovs a Icol.
   V známej knihe “Medze rastu” z r. 1972 národným príkladom rastu spotreby je svetová spotreba hnojív a rast hrubého svetového produktu (tab).
   Celkový vplyv hospodárskej činnosti na planetárny ekologický systém označujeme ako globálna záťaž prostredia a tá je daná násobkom troch činiteľov: celkového počtu ľudí na Zemi, materiálnych nárokov ľudí a ekologickou náročnosťou, s ktorou sú tieto materiálne nároky uspokojované (obr.). 

-4-
   Za najvážnejšie faktory záťaže prostredia sa považuje: Ohrozenie globálnych biosférických systémov (narušenie klimatického systému, redukcia ozónu v stratosfére, zmeny biogeochemic- kých cyklov prvkov a molekúl, globálne zmeny veľkých biómov), redukcia biologického bohatstva (strata alebo degradácia ekosystémov a biotopov, vymieranie druhov, redukcia genetickej základne); nedostatočné prírodné zdroje (strata plôch a redukcia úrodnosti poľnohospodárskych pôd, nedostatok vody, vyčerpanie biotických zdrojov); priame ohrozenie ľudského zdravia (nebezpečné biologické, chemické a fyzikálne faktory; patogény v pitnej vode, živelné a ľuďmi spôsobené katastrofy. 

   Ďalšími kritickými faktormi pre rozvoj trvalo udržateľného života je celkový objem organickej hmoty, ktorý je ročne vyprodukovaný fotosyntézou a ktorý súvisí so spôsobom využitia priestoru; antropogénna záťaž rádioaktívneho žiarenia; rozdelenie svetového bohatstva a životná uroveň obyvateľstva (tab.).

   Vývoj svetovej populácie; migrácia a vývoj populácie v mestách a úroveň zdravotnej starostlivosti (obr.). 

-5-
   Priemysel a záťaž prostredia
   Pre človeka užitočnými výstupmi jednotlivých technológií sú výrobky alebo služby, nežiadúcimi sú odpady–fyzikálnej, chemickej a biologickej povahy.
Medzi fyzikálne významné nežiadúce výstupy počítame energetické polia ako napr. hluk (obr.), vibrácie, elektromagnetické žiarenia rôznych typov a odpadové teplo. Dôležitým výstupom je aj rádioaktívne žiarenie a iné ionizujúce žiarenia a taktiež ovplyvňovanie celkového klimatického systému a jeho spätnoväzbové pôsobenie na človeka.
   Medzi výstupy významné chemicky počítame emisie chemicky reaktívnych a fyziologicky aktívnych (toxických) látok vo forme plynných a tuhých emisií do ovzdušia, kvapalných do odpadových vôd alebo tuhých odpadov. Ich pôsobenie na človeka je často málo známe (obr. 27). Produkciu nebezpečných odpadov v  štátoch OECD zobrazuje tab.
   Biologicky významné nežiadúce výstupy obsahujú patogénne organizmy alebo iné organizmy, ktoré môžu byť nebezpečné pre ľudí a ekosystémy.

-6-
Poľnohospodárstvo
Na začiatku deväťdesiatych rokov sa podarilo vyprodukovať toľko potravín, že to poskytlo v priemere 11 400 kj /osoba /deň. Ľudia vo vyspelých krajinách však spotrebovali o 4 100 kj viac než v rozvojových krajinách. Regionálne rozdiely boli ešte väčšie. Výsledkom nerovnomernosti je vzrast chronicky hladných ľudí zo 460 milionov ľudí v roku 1970 na 650 mil. (odhad). V roku 2000 zhruba 60 % týchto ľudí žije v ázii, okolo 25 % v subsaharskej Afrike a 10 % v Latinskej Amerike (obr.).

   V USA spotrebujú domáce zvieratá 70% úro- dy obilia, v Indii a v subsaharskej Afrike iba 2%, okolo 12% svetovej populácie je stále plne závislej na chove dobytka. Z celkovej plochy pevniny predstavuje orná pôda zhruba 11% (14,7 mil. ha); 24% predstavujú pastviny. V Af- rike je kultivovaných 6% z celkovej plochy kontinentu, v južnej Amerike – 8%, v celosve- tovom úhrne je 15% pôd zavlažovaných (obr.). Zvýšenie poľnohospodárskej produkcie bolo dosiahnuté troma faktormi: rast spotreby umelých hnojív, používaním chemickej ochra- ny proti škodcom, zavedenie vysoko výnos- ných odrôd.
   Všetky tieto faktory majú vážne nepriaznivé vplyvy na prostredie. Odhaduje sa, že iba 50% priemyselných hnojív je využitých rastlinami, zvyšok je vyplavovaný do podzemných a povrcho- vých vôd, používanie pesticídov zasahuje potravinový reťazec (prípad DDT) a výnosné plodiny vyžadujú dobrú výživu a sú často menej odolné voči škodcom. Problémom je taktiež to, že sa zužuje genofond kultúrnych rastlín.
Rybolov
   Väčšina svetovej produkcie rýb pochádza z mora (86%) a 90% z nich má pôvod v pobrežných ob- lastiach. Rybie úlovky v globálnom merítku zrejme dosiahli svojho vrcholu a nedá sa počítať s ich rastom. 
Energetika
   Rast svetovej spotreby energie od r. 1970 je veľký. Využívanie energie je veľmi rôzne v rôznych častiach sveta. V oblastiach bohatého severu, kde žije asi 22% svetovej populácie sa spotrebúva cca 82% energie. (obr. 36). Dôležitým faktorom je konečné využitie vyrobenej energie, energetická účinnosť zariadení  a  straty energie.
-7-
Obchod
   Obchod významne prispieva k rastovej tendencii dnešnej fázy priemyselnej spoločnosti, ktorá je veľmi podporovaná reklamou. Svetové výdaje na reklamu rastú v poslednej dobe asi o 5% ročne.
Doprava
   Doprava je spoločenským sektorom, ktorý po energetike má pravdepodobne najväčší negatívny vplyv na životné prostredie. Jeho vplyv na životné prostredie je však na rozdiel od energetiky veľmi podceňovaný. Doprava spotrebuváva zhruba 50% všetkej vyťaženej ropy a tento podiel stále rastie, zaberá obrovské plochy priestoru (výstavba infraštruktúry), spôsobuje škody na ľudskom zdraví.... 

Turistika
   Pozvoj turistiky v medzinárodnom merítku je veľmi rýchly. Najviac cestujú európania a američania. Rastie taktiež návštevnosť významných svetových turistických atrakcií, čo má za následok množstvo negatívnych vplyvov na životné prostredie: budovanie infraštruktúry, znečisťovanie ovzdušia, vôd a pôd. 
Ovzdušie a voda
   a, Znečisťovanie ovzdušia sídelných a priemyselných oblastí:
V ovzduší sídelných a priemyselných oblastí sa pravidelne sleduje 5 najdôležitejších škodlivín – oxid siričitý, oxidy dusíka, oxid uhoľnatý, ozón, prelietavý prach (aerosolové častice). Zdrojom týchto látok (okrem ozónu) je predovšetkým spaľovanie fosílnych palív. Prachové častice môžu pochádzať zo zemných prác, výroby stavebných hmôt ... a môžu byť uvoľňované činnosťou vetra. 
   Ozón je súčasťou fotochemického smogu (vzniká pôsobením slnečného ultrafialového žiarenia chemickými reakciami z oxidov dusíka a zbytkov nespálených uhľovodíkov).
   Ovzdušie mestských oblastí môže obsahovať aj látky toxického charakteru–olovo, ortuť, kadmium a i. Koncentrácia škodlivín je závislá na intenzite zdrojov a na meteorologickej situácii.
   b, Kyslá atmosferická depozícia:
Kyslá atmosferická depozícia znamená prestup okysľujúcich látok z atmosféry na zemský po- vrch mokrým spôsobom (zrážkami) alebo su-  chým spôsobom (absorpcia okysľujúcich plyn- ných zložiek na “nosič” a gravitačný spád). Hlavnými príčinami kyslej depozície sú antro- pogénne emisie oxidov síry a dusíka do ovzdu- šia (pomer prírodných a antropogénnych emesií je v súčasnosti 1: 1).

    -8-
   V súčasnej dobe je najviac postihnutá oblasť strednej, severnej a západnej Európy a severo- východu severnej Ameriky. Nové významné ohnisko sa vytvorilo v južnej Číne. 
   c, Redukcia stratosférického ozónu:
   Ekokompas sa už v niektorých číslach zaoberal týmto javom a tak uverejňujeme pre zaujímavosť iba očakávaný vývoj koncentrácie atmosfé- rického chlóru (obr. 60).
   d, Zmena klímy:
   Touto témou sme sa už taktiež zaoberali a ešte zaoberať budeme. Pre zaujímavosť uvádzame iba niekoľko zaujímavých grafov. 

Vodné zdroje
   Celkovo prejde hydrologickým cyklom 500 biliónov ton hmoty za rok. Iba 2,6% celkového objemu vody na Zemi je voda sladká. Naj- väčším zásobníkom sladkej vody na svete je Bajkalské jazero. Za posledných 50 rokov sa zvýšilo celkové využitie vody štyrikrát (obr. 66).
   Zvýšené požiadavky na vodu vedú k budova- niu veľkého množstva priehrad, ktoré predsta- vujú zásah do hydrologického cyklu. 
   Znečistenie povrchových vôd dosahuje v sú- časnosti globálnych rozmerov. Okolo 10%  riek sveta je pokladaných za znečistené (predovšet- kým zlúčeninami dusíka a fosforu, ťažkými kovmi, organickými látkami, atmosférickou depozíciou). Celkovo môžeme skonštatovať, že vo vyspelých krajinách znečistenie vôd je na približne konštantnej úrovni alebo klesá, zatiaľ čo v rozvojových krajinách stúpa (obr.)

-9-
Moria a oceány
   Moria a oceány pokrývajú asi 70% povrchu planéty. Najväčšiu účasť plochy oceánu zaberajú voľné oceány tzn. oceány s hĺbkou nad 1000 metrov. Niekedy sú nazývané biologickými púšťami, pretože tu voda obsahuje málo živín a preto je biologická produktivita veľmi nízka. Pri okraji pevnín sú šelfové moria (hĺbka najviac niekoľko sto metrov)–bohaté na živiny prinášané riekami. Z morí a oceánov získavajú ľudia ročne 80–90 mil. ton rýb a morských živočíchov (95% v oblastiach do 200 námorných míľ od pobrežia). 
   Znečistenie morí a oceánov spôsobené ropou, zlúčeninami dusíka a fosforu, odpadmi a odpadovými vodami, rádioaktívnymi odpadmi. Problémom je taktiež nadmerný rybolov, používanie vlečných sietí (drift– nets), ohrozenie fytoplanktónu ultrafialovým žiarením v dôsledku redukcie ozónovej vrstvy.
Pevnina
   a, biómy
Hlavné svetové biómy, to znamená ekologické oblasti s charakteristickými typmi prírodnej vegetácie, sú na pevninách rozložené v závislosti na teplote a vodných zrážkach. Jednotlivé biómy sú tvorené súbormi ekosystémov, ktoré majú podobné základné charakteristiky–najmä biologickú produktivitu. Podobu ekosystémov a ich rozlohu začal meniť človek približne pred 3000 rokmi (tab.,obr.).

-10-
   b, lesy 
   Lesy ako celok patria k ohrozeným častiam biosféry. Odlesňovanie v dôsledku ľudskej činnosti má veľmi dlhú históriu. Už paleolitický lovci dokázali pred 20–30 tisíc rokmi využiť oheň, aby zatlačili les a mohli ľahšie uloviť korisť. Americké prérie sú pokladané za dielo človeka. Okolo roku 1080 asi 90 % plochy Európy bolo pokrytej lesmi (dnes okolo 25 %). V súčasnej dobe je veľkým problémom ničenie tropických lesov. obr 72., tab. 13, obr. 74

   c, pôda a jej degradácia
   Pôda vzniká zvetrávaním hornín a činnosťou živých organizmov. Je základným prírodným zdrojom pre poľnohospodárstvo. 
   Jedným z najvážnejších problémov je premena úrodnej pôdy na púšť (desertifikácia). V súčasnej dobe ohrozuje desertifikácia 40% celkovej rozlohy pôd (obr. 76). Desertifikácia ovplyvňuje život jednej šestiny populácie sveta a je spôsobená kombináciou prirodzených faktorov a nadmerného využívania poľnohospodárskych plôch (napr. vysoké stavy dobytka); ktoré prečuje prirodzený ekologický potenciál pôdy a celého systému prírodných zdrojov. Súčasný stav desertifikácie ukazuje tab. 14. Najviac postihnutými oblasťami sú: územia južne od Sahary – sahel, časti Ázie a latinskej Ameriky. 

-11-
   Najvážnejšiu hrozbu pre pôdu predstavuje pôdna erózia – zo 14,7 mil. km ohrozuje 9 mil. km plošná vodná erózia a 1,7 mil. km deformácie povrchu (erózne ryhy a pod.). Najdôležitejšími príčinami vodnej erózie je odlesnenie (40%), nadmerná pastva (29%); nevhodné poľnohospodárske postupy (24%). Menej významná v celosvetovom merítku je veterná erózia. 
   2,4 mil. km  poľnohospodárskych a lesných pôd je ohrozených chemickou degradáciou (odnos živín a humusu, zasoľovanie, znečistenie toxickými látkami, okysľovanie pôdy. K degradácii fyzikálnych vlastností pôdy dochádza pri stláčaní pôd ťažkými mechanizmami (strata pórovitosti a priepustnosti pôd), (obr., tab.).

   d, rozhranie pevniny a vody
   Tieto oblasti a ekosystémy (mokrade) sú ohrozené predovšetkým globálnymi klimatickými zmenami spojenými so stúpaním hladiny mora a oceánov, eróziou morského pobrežia ... dnes žije v týchto oblastiach 60 % svetovej populácie.
   e, Antarktída
   O tomto území rozhoduje medzinárodné spoločenstvo štátov združených v rámci zmluvy o Antarktíde ”(1959). V roku 1991 sa signatárske krajiny zaviazali, že Antarktída bude využívaná iba pre vedecký výskum a veľmi obmedzenú turistiku.
   f, biologická rozmanitosť
   Biologickú rozmanitosť alebo biodiverzitu chápeme na troch úrovniach:
- úroveň ekosystémov–biosféra sa skladá z bohatej mozaiky ekosystémov, ktoré tvoria väčšie celky–biómy.
- úroveň druhov–rozhodujúcim  je počet druhov živých organizmov v ekosystémoch
- úroveň populácií–stojí na genetickom bohatstve jednotlivých kruhov. Genetická základňa každého druhu, vyjadrená genetickou variabilitou poddruhov a  ich jednotlivých príslušníkov, je v podstate úmerná celkovej veľkosti populácie daného druhu. 
   Život na planéte Zem je prítomný viac než 3 miliardy rokov, ale do bohatstva dnešných foriem sa vyvinul za posledných 600 mil. rokov. Počas tohto obdobia sa druhová bohatosť menila (obr.). Druhy, ktoré dnes žijú na Zemi sa objavili väčšinou v období posledných 65 mil. rokov. Do dnešných dní bolo popísaných cca 1,5 mil druhov a ich celkový počet sa odhaduje na 10 a viac mil. 
   Biologická rozmanitosť stúpa od pólov k rovníku, ale existujú oblasti, kde je vysoká biodiverzita napriek spomenutému pravidlu (obr. 88)
Z vodných ekosystémov sa považuje za biologicky najbohatší ekosystém morských koralových útesov. 

 -12-

  Výpočty ukazujú, že ak by pokračovali súčasné trendy antropogénneho pôsobenia, prišli by sme v najbližších desaťročiach až o 25 % druhov (obr. 81). 
   Mnoho druhov nie je bezprostredne ohrozených vyhynutím, avšak trpia tým, že sa celkový počet jedincov daného druhu znižuje a tým sa znižuje genetická variabilita tohto druhu. 
   V súčasnej dobe sa pravdepodobne stráca 30 000 druhov živých organizmov ročne. Od roku        1 600 sme stratili len 0,15 % rastlín, 1,2 % vtákov a 2 % cicavcov (tab.), ale toto tempo sa nesmierne zrýchľuje (obr.). 

Trvalo udržateľný rozvoj                                 -13-
Medzníky
-	americká biologička Rachel Carsanová v knihe “Mlčiaca jar” (1962) upozorňuje na dôsledky používania pesticídu – DDT
-	Generálny tajomník OSN U Thant varoval v roku 1969 pred vážnym nebezpečím spojeným s ohrozením životného prostredia vo svetovom merítku
-	1972 – konferencia OSN o životnom prostredí v Štokholme (5. 6. – Svetový deň životného prostredia) pod heslom “IBA JEDNA ZEM”
-	1972 – vznik programu OSN pre životné prostredie (UNEP)
-	kniha “Medze rastu” (Meadows a kol., 1972) varuje pred exponenciálnym hospodárskym rastom
-	1983 – valné zhromaždenie OSN ustanovilo svetovú komisiu o životnom prostredí a rozvoji (pod vedením Gro Harlem Brundtlandovej)
-	1987 – komisia predkladá súhrnnú správu (300 strán) o stave životného prostredia a možných riešeniach tohto stavu pod názvom “NAŠA SPOLOČNÁ BUDÚCNOSŤ” (WCED,1987)
-	1992 – konferencia OSN o životnom prostredí a rozvoji (Rio de Janeiro) pod heslom “V NAŠICH RUKÁCH” – prijatá “deklarácia o životnom prostredí a rozvoji” a stratégia postupu – “Agenda 21”.
Dohody:
-	1906 – konvencia o spravodlivom rozdelení vody rieky Rio Grande pre zavlažovanie
-	1909 - zmluva o pohraničných vodách medzi Veľkou Britániou (v mene Kanady) a USA
-	1911 – konvencia na ochranu a zachovanie kožušinových tuleňov
-	1913 -  konvencia na ochranu halibuta v severnom Tichom oceáne a v Beringovom mori
-	1931 -  konvencia o regulácii veľrybárstva
-	1940 – konvencia o ochrane prírody a zachovaní divokej prírody na západnej pologuli
-	1946 – medzinárodná konvencia o regulácii veľrybárstva
-	1951 – medzinárodná konvencia na ochranu rastlín
-	1954 – konvencia o prevencii znečisťovania morí ropou
-	1958 – konvencia o rybolove a ochrane živých zdrojov voľných oceánov
-	1959 -  zmluva o Antarktíde
-	1969 – zmluva o zákaze skúšiek jadrových zbraní v atmosfére, kozmickom priestore a pod vodou
-	1964 – schválené postupy na ochranu antarktickej fauny a flóry
-	1967– medzinárodná zmluva o zásadách, ktorým sa určuje činnosť štátov pri výskume a využití 
                    kozmického priestoru vrátane mesiaca i iných telies slnečnej sústavy
-	1971 – konvencia o mokradiach medzinárodného významu ako habitantu vodného vtáctva 
            (Ramsarská konvencia)
-	1972 – konvencia na ochranu svetového kulúrneho a prírodného dedičstva
-	1972 – konvencia o prevencii znečistenia morí ukladaním odpadov a iných látok (Londýnska konferencia)
-	1973 – konvencia o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi živočíchov (CITES)
-	1979 – konvencia o ochrane sťahovavých druhov voľne žijúcich živočíchov (Bonská konferencia)
-	1980 – konvencia o ochrane antarktických morských živých zdrojov
-	1982 – konvencia OSN o morskom práve
-	1985 – Helsinský protokol o znížení emisií síry a ich tokov cez hranice najmenej o 30 %
-	1985 – Wiedenská konvencia o ochrane ozónovej vrstvy
-	1986 – konvencia o včasnom informovaní o jadrových nevýhodách
-	1986 – konvencia o spolupráci v prípade jadrových nehôd alebo radiologicky  nebezpečných udalostiach
-	1987 – Montrealský protokol o látkach poškodzujúcich ozónovú vrstvu
-	1988 – Sofijský protokol týkajúci sa emisií, oxidov dusíka alebo ich tokov cez hranice štátu             
-	1989 – konvencia o kontrole pohybu nebezpečných odpadov cez hranice štátov (Bazilejská konvencia)
-	1990 – Londýnsky dodatok Montrealského protokolu
-	1991 – Protokol o ochrane prostredia k zmluve o Antarktíde
-	1992 – konvencia o biodiverzite
-	1992 – rámcová konvencia o zmenách klímy
-	1992 – Kodaňský dodatok Montrealského protokolu
Ekonomické tabuľky               Pado Rudolf (Zdroj: B. Moldan, Životní prostředí–Globální perspektiva) 
Verejnosť                                                        -14-
ÚČASŤ OBČANOV NA VEREJNOM ŽIVOTE II.

PRIPOMIENKY, STANOVISKÁ, NÁMIETKY 
                                                                                                                                   
  Popri všeobecnom práve občanov vyjadriť sa k dôležitým problémom, ktoré nie je takmer vôbec obmedzené, majú občania v niektorých prípadoch vymedzený osobitný priestor na vyjadrenie svojho názoru pred prijatím určitého konkrétneho rozhodnutia. 
   Uvedieme niekoľko príkladov:
a)	Rozvoj miest a obcí, ich výstavba i kvalita života v nich sa v značnej miere odvíajú od územného plánu. Územný plán napríklad určuje, aké aktivity alebo stavby sa budú v danom území v budúcnosti realizovať, stanoví podmienky, ktoré musia byť dodržané pri využívaní určitého územia a pod. Občania majú právo zapojiť sa do prípravy a schvaľovania územného plánu. Príslušný orgán musí vždy oznámiť, že sa územný plán prerokúva (zvyčajne sa o tom vyvesí oznam na úradnej tabuli). Návrh územného plánu musí byť, na dobu 30 dní vystavený na verejné nahliadanie a občania môžu k  návrhu dávať počas ďalších 30 dní svoje pripomienky. 
b)	Ak sa navrhovaný územný plán dotkne napr. vlastníckych práv k pozemkom alebo stavbám niektorých občanov majú títo občania právo podať námietky (príslušný orgán im musí oznámiť, či sa námietkam vyhovelo, a ak nie, z akých dôvodov).
c)	Pred povolením väčších stavieb (napríklad skládok či spaľovní odpadov, diaľníc, priehrad a pod.) musia byť dopredu zhodnotené všetky vplyvy týchto stavieb na životné prostredie, na obyvateľov a pod. (proces EIA). Aj v tomto procese sa občania môžu vyjadriť, či s navrhovanou činnosťou súhlasia, ktorý variant činnosti im najviac vyhovuje a pod. Občania majú zaručený prístup ku všetkým dokumentom a môžu posielať svoje stanoviská k  navrhovanej stavbe. Tie sa musia zohľadniť v záverečnom stanovisku Ministerstva životného prostredia, ktoré navrhovanú stavbu buď doporučí, alebo nedoporučí. Občania môžu v priebehu posudzovania vplyvov na životné prostredie založiť aj združenie občanov, ktoré sa potom stáva účastníkom ďalšieho konania – zúčastňuje sa všetkých rokovaní pri povoľovaní stavby s pomerne širokými právami (má prístup ku všetkým informáciám, môže podávať návrhy a vyjadrenia, môže podať odvolanie proti rozhodnutiu a pod.)
d)	Samotného rozhodovania o využití územia a povoľovania jednotlivých stavieb sa môžu zúčastniť najmä tí
         občania,  ktorí  vlastnia  pozemky  alebo  stavby na území, kde sa plánovaná činnosť navrhuje, prípadne tí,   
         ktorí  vlastnia  susedné  pozemky  alebo  stavby. Títo  účastníci  môžu  v konaní  uplatniť  svoje  námietky 
         a stavebný úrad rozhodne o tom,  či  ich  akceptuje alebo nie. Účastníci  konania  môžu  v  prípade nespo -     
         kojnosti podať proti rozhodnutiu  odvolanie, prípadne žalobu na súd.                                             

SŤAŽNOSTI

Podávanie sťažností sa využíva najmä na vyjadrenie nespokojnosti s postupom kompetentných orgánov a na zabezpečenie nápravy. Pre podávanie sťažností nestanovujú právne predpisy žiadne formálne náležitosti – sťažnosti sa posudzujú podľa ich obsahu.
Komu, ako, kedy?
Sťažnosti je vhodné podávať priamo orgánom, ktoré sú bezprostredne nadriadené úradom alebo orgánom, ktorých konanie sa v sťažnosti namieta. Vyhláška nepripúšťa, aby sťažnosť vybavovali oddelenia alebo pracovníci, proti ktorým sťažnosť smeruje. Ak im bude adresovaná, postúpia ju na vybavenie nadriadenému orgánu. Sťažnosť možno podať poštou (v tom prípade je vhodné podať ju doporučenou zásielkou) alebo osobne. Sťažnosť podaná osobne môže byť zasa pripravená písomne (vtedy je potrebné vyžiadať si potvrdenie jej prijatia) alebo môže byť podaná ústne. O ústnych sťažnostiach, ktoré nemožno vybaviť ihneď pri ich podaní, sa spíše záznam, ktorý sa predkladá sťažovateľovi na podpis. Ak o to sťažovateľ požiada, musí sa záznam spísať aj vtedy, ak vybavenie sťažnosti patrí do pôsobnosti iného orgánu.

-15-
Lehoty na vybavenie
   Sťažnosti, ktoré netreba prešetrovať na mieste alebo na podklade vyjadrenia či spisového materiálu inej organizácie, musia byť vybavené do 10 dní od doručenia. Sťažnosti, ktoré nemožno vybaviť do 10 dní, musia sa vybaviť najneskoršie do 30 dní od doručenia. Túto lehotu možno prekročiť len vo výnimočných prípadoch, so súhlasom vedúceho príslušného orgánu a sťažovateľ musí byť upovedomený o dôvodoch takéhoto postupu. Rovnako musí byť sťažovateľ upovedomený o tom, že vybavenie sťažnosti patrí do pôsobnosti inej organizácie (pritom samotné postúpenie sťažnosti kompetentnému orgánu je úlohou toho orgánu, ktorý sťažnosť dostal). V uvedených lehotách musí byť sťažovateľ informovaný aj v tom prípade, ak sa zistilo, že sťažnosť nie je oprávnená.
Spôsob vybavenia sťažnosti
   Prešetrovanie sťažností sa musí vykonávať bez prieťahu a hospodárne a musia sa prešetriť všetky body sťažnosti. Ak to správne vybavenie sťažnosti vyžaduje, musia sa pri prešetrení vypočuť sťažovateľ, ako aj osoby, proti ktorým sťažnosť smeruje (za účasti sťažovateľov sa prešetrujú najmä sťažnosti týkajúce sa záujmov väčšieho počtu osôb). Pracovník, ktorý sťažnosť prešetruje, spíše o ústnych konaniach pri prešetrovaní sťažnosti zápisnicu, ktorá obsahuje mená prítomných a opis priebehu a výsledku konania. Zápisnicu podpíšu všetci účastníci rokovania. Ak niektorý účastník odmietne podpísať zápisnicu alebo nesúhlasí s jej obsahom, poznamená sa to spolu s uvedením dôvodov.
   Sťažnosť sa považuje za vybavenú vtedy, keď sa po jej prešetrení urobili opatrenia potrebné na odstránenie zistených závad a sťažovateľ bol o tom upovedomený. Vedúci príslušných orgánov sú povinní bez meškania vykonať opatrenia potrebné na odstránenie zistených závad a zabezpečiť, aby sa neopakovali. Organizácia, ktorá sťažnosť vybavovala, musí sledovať, či sa opatrenia uložené na dosiahnutie nápravy plnia. Ak nie, je povinná vyvodiť dôsledky proti osobám, ktoré sú zodpovedné za ich nesplnenie. Ak sťažovateľ sťažnosť opakuje, preskúma sa správnosť vybavenia pôvodnej sťažnosti a o výsledku sa sťažovateľ upovedomí. Ak jeho ďalšie sťažnosti v tej istej veci neobsahujú nové skutočnosti, nebudú sa tieto sťažnosti prešetrovať, ani potvrdzovať ich prijatie.                                                                                                                                       
Nezabudnite!
-	Voči sťažovateľom sa nesmú robiť priame ani nepriame zákroky preto, že podali sťažnosť. Ak sťažovateľ požiada, aby sa jeho meno neuvádzalo, alebo ak je to v záujme správneho vybavenia sťažnosti, postúpi sa na prešetrenie len odpis sťažnosti bez uvedenia mena sťažovateľa.
-	Príslušné orgány sú povinné odpovedať aj na sťažnosti a kritiku, ktoré boli uverejnené v tlači, rozhlase a televízii, a na ktoré boli ich redakciami upozornené.
-	Ak sa sťažnosť týka konania, v ktorom sťažovateľ mohol podať opravný prostriedok (napr. odvolanie) a lehota na podanie odvolania ešte nevypršala, sťažnosť sa postupuje nadriadenému orgánu ako odvolanie a nadriadený orgán o nej rozhodne v odvolacom konaní.
A čo prokuratúra?
   V prípade podozrenia z nezákonného rozhodnutia alebo z protiprávneho postupu štátnych orgánov, obecných a mestských orgánov, súdov alebo polície je ktokoľvek oprávnený podať na prokuratúru podnet, na základe ktorého prokurátor preskúma, či postup týchto orgánov je v súlade s právnymi predpismi. Prokurátor môže v danej veci urobiť niekoľko opatrení:
-	Ak príslušné orgány porušili právne predpisy pri vydaní určitého rozhodnutia, alebo pri vydaní právneho predpisu, všeobecne záväzného nariadenia obce, pri vydaní smernice, či uznesenia, prokurátor podá tomuto orgánu protest. Protest sa musí vybaviť do 30 dní, a príslušný orgán mu buď vyhovie, alebo predloží vec nadriadenému orgánu.
-	Ak došlo k porušeniu zákonov v postupe orgánov verejnej správy (čiže sa nenamieta rozhodnutie ale postup orgánu), alebo ak nezákonnosť spočíva v nečinnosti  niektorého orgánu, prokurátor môže tomuto orgánu navrhnúť, aby odstránil porušenie zákonov. Príslušné orgány sú povinné prokurátora informovať, aké opatrenia na základe jeho návrhu vykonali.

-16-
-	V prípade, že prokurátor pri prešetrení podnetu zistí spáchanie trestného činu, začne trestné stíhanie.
 Ak prokurátor konal na podnet fyzickej alebo právnickej osoby, vyrozumie pisateľa podnetu o jeho vybavení.
Ako sa dozvedieť dôležité informácie
     Bez potrebných informácií sa podnety či petície občanov často nesú iba v rovine dohadov. Hoci je právo na informácie, a osobitne právo na informácie o životnom prostredí, zakotvené v Ústave SR, nie je v súčasnosti zaručené, že sa k dôležitým informáciám občania dostanú (príprava ďalších zákonov na túto tému prebieha v čase písania tohto textu). Ďalej sa teda budeme zaoberať takými právami pri získavaní potrebných informácií, ktoré môžu uplatniť už dnes.
   Dôležitým zdrojom informácií na miestnej úrovni je pre občanov obecné (mestské) zastupiteľstvo a volení zástupcovia občanov poslanci. Schôdze obecného zastupiteľstva sú podľa zákona verejné a na ich rokovaní možno udeliť slovo ktorémukoľvek obyvateľovi obce.
   Okrem toho je každý poslanec obecného zastupiteľstva povinný informovať na požiadanie voličov o svojej činnosti a o činnosti zastupiteľstva. Aby mohol poslanec kvalifikovane plniť svoje úlohy, má právo požadovať informácie a vysvetlenia od fyzických a právnických osôb o dôsledkoch ich podnikania v obci. Okrem toho môže poslanec požadovať vysvetlenia aj od štátnych orgánov, môže sa zúčastňovať na previerkach, kontrolách a na vybavovaní sťažností a oznámení.                                                                                     
   Ďalším zdrojom informácií sú orgány štátnej správy (okresné a krajské úrady, ministerstvá). Tieto orgány vedú v rámci rozhodovania spisovú agendu, a každému, kto preukáže odôvodnenosť požiadavky, môžu povoliť nazrieť do spisu (musia pritom zachovať  predpisy o ochrane štátneho a služobného tajomstva, avšak v bežnej rozhodovacej činnosti sa s utajovanými skutočnosťami nepracuje veľmi často). Zákonom zaručený je aj prístup ku všetkým rozhodnutiam a iným dôležitým informáciám o ochrane prírody. Príslušné oddelenia okresných a krajských úradov sú tiež povinné umožniť právnickým a fyzickým osobám, ktoré preukážu odôvodnenosť požiadavky, nazrieť do územnoplánovacej dokumentácie a do dokumentácie stavieb. Občania majú právo aj na všetky informácie a dokumenty z procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie (proces EIA). Dokumentácia tohto procesu sa nachádza priamo v obci, ktorá bude pripravovanou činnosťou dotknutá, prípadne na Ministerstve životného prostredia. Občania často potrebujú aj informácie o zákonoch, nariadeniach a iných právnych predpisoch. Každý, kto má záujem preštudovať si niektoré predpisy v Zbierke zákonov môže si ich na obecnom (mestskom) úrade vyžiadať na nahliadnutie. Obce totiž dostávajú jeden výtlačok Zbierky práve na to, aby sa s ňou mohli občania oboznámiť.

Projekt
DETI SA STARAJÚ O STROMY

   V rámci programu “Fond rozvoja Liptova” financovaného neziskovou organizáciou A-projekt sa v tomto školskom roku rozbehol v spolupráci s Občianskym združením TATRY v ZŠ Okoličné projekt “Deti sa starajú o stomy”. Žiaci od októbra vysadili asi 100 stromov v areály školy, čím vytvorili prírodnú bariéru medzi frekventovanou hlavnou cestou a priestorom, kde trávia veľa času. O stromoch, ale nielen o nich, sa budú môcť dozvedieť viac z kníh z novovytvorenej školskej ekoknižnice, do konca novembra sa majú možnosť zapojiť i do školskej literárnej súťaže “Strom v srdci”. 
   Pokiaľ deti vysadia stromy, pravidelne ich pozorujú, čítajú o nich zaujímavé informácie, píšu o nich ... , tak sa o stromy skutočne starajú.                                                                               (ml)

Krátke správy                                              -17-
POSLEDNÝ   PÁR  DROPOV

   Dropí samec a samička v chránenom areáli Dropie v okrese Komárno sú poslednými jedincami tohto druhu na Slovensku. Tento najťažší lietajúci vták na svete, ktorého narátali na južnom Slovensku v predvojnovom období vyše 1 000 kusov, bol zaradený do tzv. Červenej knihy vzácnych a ohrozených druhov (drop je zaradený medzi kriticky ohrozené druhy). Hodnota tohto vtáka je stotisíc korún a pokuta za jeho likvidáciu v chránenom areáli môže byť až päťnásobná. Nepriateľom dropa sú predovšetkým vedenia vysokého napätia, veľkoplošné závlahové systémy (možnosť zrážky  so  zariadením), nedostatok úhorom ležiacich plôch a pestovanie monokultúr.  Chránený areál Dropie má rozlohu 912 ha  a prevádzkuje ho ŠOP, ktorá spolupracuje s kolegami z maďarskej chovateľskej stanice v obci Szod.
                                   (Zdroj: Sme, 6.10.2000)

V TATRÁCH  UBÚDA  KAMZÍKOV

   Podľa vyjadrenia Tomáša Vančuru, riaditeľa Správy TANAP, trojmesačný tohtoročný monitoring ukázal: kamzíkov je už len dvesto. Hlavnou príčinou ich úbytku sú pytliaci, nedisciplinovaní návštevníci hôr, zhoršovanie prírodného prostredia a iné civilizačné vplyvy. Pytliaci ich  lovia  pre trofej, kožu, mäso a tzv. bezoárové gule, ktoré majú údajne účinky viagry. Čo sú bezoárové gule? V bachoroch niektorých kamzíkov možno nájsť lesklé hnedočierne guľôčky s rozmermi od 3 – 7 cm dĺžky a 3 – 3,5 cm šírky. Do tráviaceho ústrojenstva kamzíka sa totiž dostáva ich srsť, ktorú si tieto prežúvavce oblizujú. Lížu aj živicu ihličnanov – napr. kosodreviny, smreka a bezoárové elipsy obsahujú aj iné nestrávené zvyšky potravy. O monitoring a záchranu kamzíka v Tatrách sa v poslednej dobe pokúšajú Správa TANAPu, Štátne lesy TANAPu, A – projekt n.o. a MVO Zachráňme kamzíka.
                                     (Zdroj: SME, 27.9.2000)

RÓMSKE  HLIADKY  V LESOCH

   Tri šesťčlenné hliadky zložené z obyvateľov rómskej osady Letanovský mlyn by mali po dokončení prípravy projektu začať strážiť lesy v okolí pred rozkrádaním. Projekt vznikol z iniciatívy aktivistov Občianskeho združenia Zachráňme Letanovský mlyn. Hlavným cieľom projektu je podľa riaditeľa Správy NP Slovenský raj Dušana Bevilaquu najmä zníženie nelegálnych výrubov. Tie nedokázalo vyriešiť ani niekoľko poslaneckých prieskumov. Odborný odhad škôd, ktoré doposiaľ spôsobili nelegálni drevorubači v lesoch Slovenského raja, hovorí o 14,5 – tisíc kubických metrov dreva v hodnote 17,5 milióna korún.    
                               (Zdroj: Pravda, 17.8.2000)

STARNUTIE  RASTLÍN

   Prízemný ozón, významná zložka smogu, pôsobí na gény, ktoré ovládajú starnutie rastlín. Preukázala to fytobiologička Jennifer Millerová z Pensylvánskej štátnej univerzity. Vplyv ozónu na zrýchlené starnutie a odumieranie listov bol známy, uvažovalo sa však skôr o priamej chemickej, nie genetickej príčine. Millerová urobila pokusy s rastlinami  z rodu Arabidopsis (arábovky), ktoré sú mimoriadne vhodné na genetické experimenty. Po dlhšom vystavení ozónu sa rastlinám skôr “zapol” prepis génov starnutia. Millerová vylúčila vplyv etylénu, údajného chemického spúšťača starnutia rastlín. Predpokladá, že bezprostrednou príčinou starnutia rastlín je tak ako u ľudí zvýšený výskyt voľných radikálov v tkanivách, čomu by sa tiež malo dať čeliť antioxidantmi.
                              (Zdroj: Pravda, 12.8.2000)

Ekoknižnica                                                  -18-
ENVIROVÝCHOVA HROU, časť 2.

č. 751, Malý ekologický slovníček, Aleš Máchal, 42 Kč, KDDM Hradec Králové, 1996 
Slovníček ekologických pojmov obsahujúci 105 základných hesiel zoradených podľa abecedy. Výklad pojmov je často doplnený grafickou informáciou, kresbami, ilustráciami a schémami.                                                                                

č. 956, Vzduch jako jeden z živlů, Kolektív autorov, 190 Kč, Agentúra Koniklec, 1998
Pútavo napísaná kniha s veľmi sviežou grafickou úpravou a s veľkým množstom ilustrácií a fotografií ponúka v širokom pojatí texty a praktické pokusy od popredných českých publicistov a odborníkov. Jednotlivé kapitoly sa zaoberajú napr. antickými bohmi vetra, čínskou básňou o dychu a znameniami horoskopu, ktorým dominuje živel vzduch, dýchaním z pohľadu medicíny, hudby i jogy, všetkým, čo lieta - od hmyzu cez balóny až po lietadlá, meteorológiou, veternou energiou, fyzikou atmosféry a všeobecne správaním sa plynov, zmieňujú sa i o skleníkovom efekte a smogu. Knihu, video a CD-ROM je možné kúpiť i ako komplet za cenu 750.-Kč. 

č. 985, Odborný slovník (A-Č, Č-A) Ekologie a ochrana ŽP, Kolektív autorov, 580 Kč, 1999 
Odborný anglicko-český a česko-anglický slovník ekologickej terminológie obsahuje 24000 hesel v každom smere, prehľad britských a amerických jednotiek mier a váh na 105 stranách, názvy mezinárodných dohovorov a dokumentov o otázkach životného prostredia, prehľad práva EU v oblasti životného prostredia, český a európsky katalóg odpadov, zoznam ohrozených druhov vyšších rastlín a stavovcov v ČR a ďalšie obsiahle česko-anglické tabuľky a prehľady.  

č. 29, Globální výchova, P.E.C., 11 Kč, PEC, 1993  
Publikácia se venuje problematike uceleného výchovného pôsobenia. Medzi základnými oblasťmi záujmu uvádza priestorovú a časovú dimenziu, dimenziu problému a vnútornú dimenziu. Stručne zoznamuje s teóriou globálnej výchovy a ako príklady aktivít popisuje 5 sociologicko - psychologických programov.  

č. 35, Hrajeme si na přírodu, Lipka, 20 Kč, IDM, 1991
Súbor 17 hier s ekologickou tematikou doplnený terminologickým slovníčkom. Autori sú pracovníci jedného z najvýznamnejších ekocentier ČR. Publikácia je i v slovenčine.  

č. 166, Hry pro zamyšlení, ÚMOP Nezmaři, 15 Kč, Nezmaři, 1993
Súbor ekologických námetov na hry a divadelné predstavenia. V rámci súťažných i nesúťažných aktivít si účastníci môžu precvičovať znalosti ekologických vzťahov. Každý námet obsahuje teoretický úvod. Doplnené ilustráciami a schémami.  

č. 27, Vnímejme přírodu všemi smysly, P.E.C., 22 Kč 
Zbierka námetov pre už skúsenejších inštruktorov ako sa k prírode přibližovať inak než rozumove. Zvláštny význam z hľadiska formovania citov a psychiky detí a mládeže. Preklad z nemeckého originálu.

č. 456, Nebezpečný hluk, Kolektiv, Ag. Koniklec, 8 Kč  ZĽAVA   
Pracovný zošit je určený deťom ve veku 8 - 13 rokov a zoznamuje ich s tým, ako človek  počuje, a nenásilnou formou upozorňuje na nebezpečenstvo hluku pre ľudský organizmus. Príručka pre učiteľov prináša námety na hry s deťmi. Preklad z angličtiny.  

-19-
č. 4, Padesát nápadů pro děti k záchraně Země, J.Javna, 25 Kč, ČSOP 1991
Praktický sprievodca “malou” domácou ekológiou nielen pre deti. Päťdesiat dobrých rád a nápadov, ako môže každý z nás napomôcť ozdraveniu životného prostredia. Kniha pre deti, mládež, učiteľov, vychovávateľov i rodičov. Predslov k nej napísala Olga Havlová.  

č. 695, Špetka dobromysli, Aleš Máchal, 55 Kč, EkoCentrum Brno, 1996 
Kniha ekologickej výchovy pre učiteľov a pracovníkov s deťmi a mládežou umožní ľahkú orientáciu v problematike. Autor čerpá zo svojich skúseností, zo skúseností domu ekologickej výchovy Lipka a z mnohých ďalších prameňov.  

č. 957, Sněm dětí České republiky pro životní prostředí, Kolektiv autorů, 25 Kč - ZĽAVA   
Kniha mapuje šesť rokov jedinečného projektu Snemu detí, ktorý výraznou mierou umožnil a naďalej umožňuje vybranej vzorke detí z celej republiky detailne sa zoznámiť s problematikou ochrany prírody a životného prostredia a aktívne sa na nej podieľať. Nájdete tu i “desatoro praktických rád k činnosti na ochranu prírody a životného prostredia”.  

č. 26, Ekologická výchova na ZŠ, SEV Chaloupky, 8 Kč 
Stručná metodická príručka pre učiteľský zbor základných škôl, ktorý sa rozhodol aplikovať vo výuke prvky “ekologickej výchovy”. Obsah vychádza z dvadsaťročnej skúsenosti autorky v uvedenej oblasti. Súčasťou je i zoznam doporučenej literatúry.  

č. 60, Hurá z lavic do přírody, SEV Chaloupky, 29 Kč, EkoCentrum Brno, 1992 
Publikácia zostavená kolektívom skúsených pedagógov ekologickej výchovy obsahuje deväť námetov na poznávanie prírody a prírodných zákonitostí priamo v teréne. Určené pre kolektívy detí v rámci výuky prírodopisu i mimoškoskej činnosti.  

č. 231, Místo na slunci, Susan Fountain, 48 Kč, Tereza, 1994
Publikácia ku globálnej výchove detí od päť do desať rokov. Okrem všeobecnej metodiky prináša súbor herných aktivít, ktoré by mali byť súčasťou netradičného prístupu k výuke. Požiadavkou je skutočne pripravit deti "pre život". Doplnené množstvom ilustrácií.  

č. 31, Přírodovědné rébusy, SEV Chaloupky, 52 Kč 

Kontakt pre objednávky: Agentúra Koniklec, P.O.Box 24, 130 00 Praha 3, tel./fax: 02/22719318, 22710253, E-mail : koniklec@ecn.cz.

Na objednávky uveďte čísla titulov a vetu: “Súhlasíme s dodacími a platob- nými podmienkami”. Bez výslovného súhlasu nemusí byť objednávka akceptovaná. Ďalej uveďte formu (dobierka, faktúra), akou chcete tituly získať, splatnosť faktúr je 14-30 dní. K cene bude následne pripočítané i poštovné a balné. 
                                                                                                                                               (ml)

Časopis EKOKOMPAS
1. ročník, 14. číslo,  Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS, 031 04 Okoličné 552, tel: 0849/ 551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rudo), 55 200 90 (Veronika), E–mail: wolf@mail.viapvt.sk, elektronická podoba časopisu na stránke: http://www.tutok.sk/kompas ‚ Šéfredaktor: Lenka Milonová, Redaktori: Veronika Vyšná, Ľubica Šafranová. Koordinátor a odborný garant: Pado Rudolf – Občianske združenie TATRY. Číslo neprešlo jazykovou úpravou.  Príspevky do časopisu sú vítané.