2(18) / 2001
 
     Z OBSAHU: 
•	Téma čísla: STROM

•	STROMY V SLUŽBÁCH ČLOVEKA   
•	ČASOVÁ BANKA
•	Komunitná ekonomika - LETS SYSTÉM
•	EKOKNIŽNICA - zaujímavé tituly z PONIKLECu
•	Zapojte sa - ZIMNÉ SČÍTAVANIE VODNÉHO VTÁCTVA
•	Z prírody - AKÉHO VEKU SA DOŽÍVAJÚ ŽIVOČÍCHY
•	Pozvánka - ZIMNÝ PREDNÁŠKOVÝ CYKLUS

 
   Stromy pri fotosyntéze odoberajú zo vzduchu oxid uhličitý a vracajú do nej kyslík. Storočný buk vydá za jednu hodinu toľko kyslíku, že by stačil k dýchaniu trom ľuďom na celý rok.  Priemerný strom spotrebuje za svoj život 24 miliónov m3 oxidu uhličitého (tzv. skleníkového plynu, ktorý spôsobuje oteplovanie Zeme). Stromy sú teda dôležitými regulátormi teploty a klímy - 1ha lesa odparí za hodinu až 350 l vody, čím sa v horúcich letných dňoch ochladzuje teplota i o niekoľko stupňov. Stromy zachytávajú prach a mikroorganizmy - 1 ha smrekového lesa dokáže viazať až 32 t popolčeka, bukový les na rovnakej ploche dokonca dvakrát viac. Stromy produkují látky, ktoré ničia choroboplodné zárodky, podobne ako antibiotiká, pohlcujú až jednu štvrtinu hluku  a svojimi koreňmi spevňují pôdu - pri daždi zadržiavajú vodu ako veľká špongia a zabraňujú tak i rýchlemu odtoku zrážok do kanálov a vzniku povodní. Sú dôležité pre zdravie - poskytujú blahodárny tieň,  dávajú nám  ovocie plné vitamínov, kvety, z ktorých sa robí čaj, kôru, ktorá sa spracováva na korenie a vyrábajú sa z nej tiež mnohé lieky... Vďaka stromom máme kde bývať, máme si kam  ukladať veci i seba samých, môžeme sa ohriať pri ohni, môžeme čítať knihy, ...                                                                (ww)

-2-

   “ A keď Ťa niekto naštve ako hrom, nehnevaj sa, nekrič, vezmi rýľ a zasaď strom...”
...spieva Samson Lenk v jednej zo svojich piesní. A veru, keby sme konali podľa jeho slov, svet by bol nielen zelenší, ale určite by sa zmenilo i správanie ľudí, zmenili by sa ich hodnoty a postoj voči životu, pretože najvyššou hodnotou by sa stal život sám. 
   Ak ste už niekedy zasadili strom, určite mi dáte za pravdu, že pocit, ktorý sa Vás vtedy zmocnil, akoby Vám hovoril, že ste darovali život, že ste tak trochu malým stvoriteľom života. Keď postupne rastiete a starnete, sledujete, ako sa mení Váš strom a všetky ostatné stromy, medzi ktorými ste prežili detstvo. A ony zostávajú stále Vašou skrýšou, útočiskom pred problémami....
   Napriek tomu, že vždy sa nájdu ľudia, ktorým odrazu stromy zavadzajú a zrežú ich (škoda, že sa stromy nevedia brániť koreňmi a vetvami ako v krajine z kníh J.R.R.Tolkiena), niekoľko ľudí aj v dnešnej dobe sadí stromy. Niektorí pestujú namiesto riadkov mrkvy a šalátu v záhradkách malé duby či buky a potom ich vysádzajú do voľnej prírody, iní zapájajú celé kolektívy detí i dospelých do aktivít spojených s ozdravením ich životného prostredia. 
   Aj Vy chcete patriť medzi ľudí, ktorí sadia stromy? 
   Občianske združenie TATRY plánuje na jar veľké sadenie do remízok medzi poliami v podtatranskom regióne. Chce vysadiť 10 000 stromov, ktoré významne prispejú k obnove ekologickej stability. Na výsadbu týchto stromov je potrebné veľké množstvo študentov i dospelých, preto uvítame každého nového dobrovoľníka ochotného pomôcť a prísť sadiť stromy. Odmenou bude nielen skvelý pocit vo vnútri každého zo zúčastnených, ale i pamätný list na túto akciu. 
   Ako sa stať jedným z dobrovoľníkov? Celkom stačí, ak nám napíšete na adresu redakcie EKOKOMPASu, priložíte Vašu adresu a telefonický, príp. E-mailový kontakt. My sa Vám neskôr ozveme a upresníme termín sadenia najneskôr 7 dní pred konaním akcie.  
   Ak patríte medzi ľudí, ktorí nemôžu pomôcť priamo v teréne, veľmi nám, neziskovej organizácii, pomôže finančný dar. Darcovia môžu byť firmy, kolektívy i jednotlivci, ktorí ak prispejú čiastkou vyššou ako 1000 Sk, získajú ďakovný grafický list. Takto získané finančné prostriedky budú využité na realizáciu projektu Občianskeho združenia TATRY “Obnova povodí v podtatranskom regióne”, čiže aj na sadenie stromov. 
   
    Bližšie informácie o projekte “10 000 stromov Liptova”  žiadajte na adrese:OZ TATRY, 
Kemi 627/5, 031 04 Lipt. Mikuláš, tel./fax: 0849/553 10 27, E-mail: wolf@mail.viapvt.sk . 
                                                                                                                                                (ml)

   “Denne som vídaval na úsvite strom, ako sa od vrcholu koruny až k päte stromu prebúdza. Bol totiž plný vtákov. A vždy za úsvitu začal ožívať a spievať a keď potom vyšlo slnko, pustil svoje bohatstvo k nebu ako starý dobrácky pastier, a až do večera zostával prázdny, môj strom - dom, môj strom - zámok...”  Rozprával a my sme vedeli, že na strom je nutné sa dívať dlho, aby sa takto v človeku zrodil.
Antoine de Saint Exupéry - CITADELA
Téma                                                           -3-
O STROMOCH

Stromy a ľudia sú si súdení. 
Vyhynú stromy - vymrú ľudia. 
Na to treba myslieť najmä dnes, keď stromov stále ubúda a ľudí je čoraz viac. 
A peniaze - ako sa zdá - prehlušili všetko ostatné...

SPOLUŽlTIE NA ŽIVOT A NA SMRŤ
   Oddávna ľudia cítili, že stromy sú pre nich dôležité. Žili v lesoch a na ich okrajoch, sadili stromy pri svojich obydliach. Drevo, ovocie, listy, to boli viditeľné úžitky stromov pre l'udí. Ľudia ale vedeli, že stromy sú pre nich čosi viac. Boli pre nich čímsi božským. 
   Neviditeľný - a existenčne dôležitý - bol a je kyslík, ktorý stromy vo svojich listoch vyrábajú a ľudia ho pre svoj život nepostrádateľne potrebujú. Naopak zasa to, čo ľudia vydychujú, potrebujú k svojmu životu stromy. Ľudia a stromy sa navzájom - osudovo - dopĺňajú. 
   Vzdelaní ľudia to dnes vedia. Mnohí na to nedbajú. Preto počujeme o obrovských výruboch lesov v Amazónii, o holoruboch v slovenskej krajine, preto vidíme naokolo nás bezhlavé výruby krásnych a veľkých stromov. Pre peniaze, pre jednoduchosť pri výstavbe domu, garáže...pre najrozličnejšie dôvody. Žiaden dôvod ale nie je dostatočný na to, aby sa nivočil les alebo aby sa vyrúbal veľký zdravý strom. 
STROM JE ZÁZRAK
   Ťažko to vyjadriť inak, ako týmto prirovnaním. Stromy patria k základným veciam ľudstva. Boli na svete dávno pred človekom. Rastú na zemi asi 300 miliónov rokov. Pred 70 miliónmi rokov robili spoločnosť dinosaurom. Pred asi 5 miliónmi rokov sa na Zemi objavilo stvorenie podobné človeku. Stromy nás nepotrebovali, ale my, ľudia, stromy potrebujeme. Bez stromov by nebolo ľudí. Hlavne kvôli kyslíku. (Všetka zeleň, vrátane morských rias, produkuje kyslík, ale iba strom je tak koncentrovanou továrňou na kyslík). Človek dokáže žiť niekoľko týždňov bez jedla, niekoľko dní bez vody, ale iba niekoľko minút bez kyslíka. 
   Treba vedieť, že jeden vzrastlý strom má plochu listov asi 1200 štvorcových metrov - to je približne veľkosť jednej šestiny futbalového ihriska. Takmer rovnakú veľkosť má vnútorná plocha pľúc človeka ak by sme ich rozvinuli do roviny. Medzi týmito plochami si vymieňa strom a človek životodarné plyny - kyslík (pre človeka) a kysličník uhličitý (pre strom). Vzrastlý strom vyrobí za rok asi 4500 kg kyslíka a spotrebuje asi 6000 kg kysličníka uhličitého. 
   Strom teda dáva človeku kyslík - plyn, bez ktorého je ľudský život nemožný. Teda strom dáva človeku život. Poskytuje útočisko a potravu pre život veľkej časti prírodných druhov. Okrem toho vytvára klímu vhodnú pre život - čistý vzduch dostatočne vlhký, zdravý, voňavý. Dáva tieň, zmierňuje letné horúčavy, ochladzuje prehriate kamenné mestá. Zachytáva vodu, ale aj prach a škodliviny, zmierňuje prízemný vietor, dáva radosť, krásu a pohodu duše. Je pamätníkom ľudských dejín. 
   Strom dáva drevo na lode, domy, nábytok. Znižuje hlučnosť, spevňuje pôdu, zadržiava vodu v krajine, vyrába sa z neho vyše 5000 produktov. Strom sa dožíva vyššieho veku ako človek. Okolo 100 rokov sa dožívajú brezy, topole, jedle, vŕby. Do 200-300 rokov sa dožívajú buky a smreky, 500 i viac rokov mávajú lipy a duby. Najstarší dub v Nemecku má 1300 rokov. Do 2000 rokov dorastajú tisy. Na svete sú 4000-ročné borovice. Najstaršia z nich má 4700 rokov. Najvyššie zo stromov presahujú výšku 100 metrov. 
   Strom má ešte ďalšie funkcie, o mnohých ešte ani nevieme. Strom za to nevyžaduje žiadnu protihodnotu, iba aby smel rásť. Dobrí ľudia stromy chápu a rešpektujú, ľahostajným je to jedno. Úcta k stromom je prejavom stavu celej spoločnosti. 
-4-
STROM SA NEVIE BRÁNIŤ PRED - ČLOVEKOM
   V minulosti to ani nepotreboval. Stromov bolo veľmi veľa, sami sa "starali" o svoje rozmnožovanie, pomáhali im v tom vietor, vtáky a iné živočíchy. Stromy mali dostatok kysličníka uhličitého z rozličných prírodných procesov. 
   Ak aj vtedy nejaký strom alebo les ubudol, bolo to nič oproti obnovovacej sile prírody. Stromy prežili živelné katastrofy, zmeny klímy, prispôsobili sa, stali sa dokonalými - aby prežili. 
   Dnes je to inak. Stromov neuveriteľne ubudlo. Zostávajúce lesy i stromy sú vystavené zničujúcim a veľmi rozsiahlym dôsledkom ľudskej činnosti: znečistenému ovzdušiu, kyslým dažďom, holorubnej ťažbe, výstavbe diaľnic, budov, miest. Ale aj neopatrnosti a bezohľadnosti staviteľov, buldozeristov, kopáčov a aj niektorých architektov...Stromov začína byť málo v krajine a katastrofálne miznú z miest - v ktorých naopak pribúda ľudí. Stromy sa nevedia brániť. Dnes potrebujú pomoc svojich blížnych - ľudí. To znamená: Teba, mňa i ďalších ľudí. 

ČO OHROZUJE STROM? ČLOVEK!
   Svojou neskromnosťou, chamtivosťou, neznalosťou, hlúposťou, nedbanlivosťou, nevšímavosťou, ľahostajnosťou. 
   Rúbaním stromov a lesa kvôli drevu - iba pre peniaze a bez toho, aby sa staral o obnovu lesa. (Opakom sú samozrejme múdri lesohospodári, ktorí sadia, pestujú a obhospodarujú hospodárske lesy, k čomu patrí aj ťažba dreva vykonávaná šetrným spôsobom). 
   Ľahkomyseľným odstraňovaním stromov kvôli výstavbe. Ušľachtilý človek sa raduje, ak môže vybudovať svoj dom v susedstve starého stromu, ktorý chráni a miluje. Len barbar premení najprv pozemok na mesačnú krajinu a začína stavať dom. A predsa sa tak u nás v súčasnosti deje veľmi-veľmi často. 
   Tvrdiť, že za vyrúbaný veľký strom sa predsa zasadí 5 - 10 malých stromčekov a všetko je v poriadku (platný zákon predpisuje Okresnému úradu, že ten môže požadovať primeranú náhradnú výsadbu za jeden vyrúbaný strom. Za primeranú sa zvyčajne požaduje výsadba niekoľkých stromčekov) je nepochopenie veci. Nie je totiž isté, že malé stromčeky vôbec narastú do veľkých rozmerov v zhoršenom životnom prostredí, v ktorom žijeme. (Toto prostredie sa vypílením veľkého stromu ešte viac zhorší). Malé stromčeky majú zlomok počtu listov v porovnaní s veľkými, možno iba tisícinu, alebo desaťtisícinu alebo ešte menej. Preto aj produkujú iba zlomok množstva kyslíka. Pokým stromčeky narastú, prejde veľa rokov - desaťročí. Čo dovtedy? 
   Stromy sú vzácna hodnota, nevznikajú ľahko ani rýchlo, lebo stromy rastú oveľa pomalšie ako domy. Jeden z najväčších architektov Le Corbusier povedal, že najlepšími materiálmi pre stavbu sú betón a živé stromy. 
   
   Znečisťovaním ovzdušia, v ktorom okrem potrebného kysličníka uhličitého "nájde" strom aj veľa škodlivých plynov, ktoré ho - rovnako ako človeka - nivočia. Strom zoslabne, ochorie, predčasne zomrie. Ak prší, znečistené ovzdušie sa môže prejaviť ako kyslý dážď - riedka kyselina - ktorá ničí strom priamo, ale aj cez pôdu a korene. Znečistenie ovzdušia spôsobujú firmy, ktorých výroba je spojená s vypúšťaním dymu a iných plynov. Ovzdušie znečisťuje aj človek, ak spaľuje svoje odpady, najmä plasty. 
   Nedostatkom vody. Rúbaním stromov sa vysušuje ovzdušie, menej prší. A keď zaprší, tak čoraz viac v podobe lejakov, ktoré spôsobujú povodne a rýchlo odtečú. Zem bez stromov je totiž stále menej schopná zadržať vodu. Pôda bez vody potom neposkytuje vlahu potrebnú pre rast vegetácie. Pri rozličných zemných prácach sa zasa prerušia alebo presmerujú podzemné prúdy vody a stromy vyschýnajú. 

-5-
   Poranením stromov. Stavebnými strojmi sa často poškodia kmene, konáre alebo aj korene stromov. Podobne vysypávaním kamenia ku stromom. Stromy poraneniam podľahnú rýchlo, alebo postupne. Dôležité je vedieť, že ak sa už musí nejaký koreň odstrániť, je treba aj úmerne zmenšiť korunu stromu. 
   Stláčaním pôdy pri stromoch, napríklad pri skladovaní kamenia, stavebných a iných materiálov, zasypávaním okolia stromov navážkou zeminy ako aj parkovaním sa zhoršuje potrebná priedušnosť pôdy a prirodzené pomery v pôde, v ktorej strom rastie. 
   Vyliatím olejov, nafty alebo iných tekutín, solením, alebo vysypávaním chemikálií pri stromoch alebo v ich blízkosti. V oboch prípadoch stromy podľahnú. 
   Lesnými požiarmi založenými úmyselne, alebo vzniknutými nedbanlivosťou. 

ČO OHROZUJE STROM ?  PRÍRODA SAMA
   Silný vietor, silný mráz, striedanie mrazu a odmäku, hrubá námraza, dlhotrvajúce sucho a pod. Dôsledkom je čiastočné, alebo celkové odumretie stromu, jeho vyvrátenie, alebo zlomenie konárov. 
   Zver ohryzením a iným poškodením. 
   Lesné požiare zapríčinené sopečnou činnosťou, bleskom a pod. 

ČLOVEK "VÍŤAZÍ"
   Príroda sama sa s prírodnými katastrofami v lesoch dokázala vždy vyrovnať. Mala na to dosť času aj dômyselných prírodných patentov. 
   Napriek tomu, že mnoho lesníkov, dendrológov a ochrancov robí pre stromy a lesy veľa, človek - ako škodca stromov - v ostatných desaťročiach ich snahu vysoko prevažuje. Nivočí les a stromy v oveľa väčšom rozsahu a zväčša tak, že nenechá prírode šancu, aby sa z jeho zásahov spamätala. To má jednu dobrú stránku: človek by s tým mohol prestať. Nateraz - žiaľ- víťazí pričasto jeho zištnosť, nenásytnosť a bezohľadnosť. 
   Aj Ty, milý čitatel'- si človek: 
 - nemusíš ubližovať stromom, 
 - môžeš chrániť stromy, 
 - môžeš pomáhať stromom, 
 - môžeš sadiť stromy, 
 - môžeš presviedčať iných, aby nelikvidovali stromy, lesy, 
 - môžeš bojovať za stromy, lesy, prírodu, rovnováhu, trvalo  udržateľný život... 
- Ako? 
AKO SADIŤ STROM?
   Aj tie najväčšie stromy začínajú rásť ako drobné semenáčiky. Môžeme teda napodobniť prírodu. Zasadiť semienko stromu plytko do zeme. Ak má semienko dosť vlahy a tepla, spravidla vyklíči. "Dosť vlahy a tepla" to je na jar, keď už nehrozí mráz. To je aj na jeseň - pokým nehrozí mráz. To je aj v lete - ak priveľa tepla zmenšíme zaclonením miesta s rozvíjajúcim sa semienkom - semenáčikom. Prípadný dostatok vlahy zabezpečujeme zavlažovaním. 
   Stromček sa dá vypestovať aj v zime, v kvetináči za oknom vykurovaného bytu. Kvetináč treba samozrejme zavlažovať. A na jar potom stromček-semenáčik z kvetináča presadíme do zeme. Istotne by bolo dobré si o tom čosi viac prečítať v záhradníckej príručke, alebo sa o tom porozprávať s niekým, kto sa v záhradníctve vyzná. Je možné si predpestovaný stromček v kvetináči alebo plastovom kontajneri kúpiť aj v záhradníctve. 
 
  -6-
   Dôležité je vedieť aký stromček - stromčeky budeme sadiť a kam. 
   V záhradníctvach, odborných knižkách alebo u odborníkov sa dozvieme, že každému druhu stromčeka sa darí v istých podmienkach. Niektorým sa darí na slnečných suchých miestach, iným je dobre skôr na vlhkých miestach a podobne. Isteže je potom rozumné vysadiť na Vami vybraté miesto stromček, ktorému sa tam bude trvalo dariť. 
    Druhá vec je, že niektoré stromy sú viac, niektoré menej citlivé na znečistenie ovzdušia. Jedľa je napríklad veľmi citlivá a "odchádza" preto zo slovenských lesov. Čierna borovica naopak sa drží veľmi dobre. Podobne sa dobre darí aj jedlému gaštanu. Je dobré poradiť sa aj o tejto stránke veci s odborníkom. Odborníkov nájdeme v Slovenskej agentúre životného prostredia, na prírodovedných a lesníckych vysokých školách a výskumných ústavoch, v botanických záhradách a arborétach, v ochranárskych organizáciách, záhradníctvach. 
   Stromy sa nemajú sadiť nad podzemnými vedeniami rozličných potrubí a káblov. Hlavne preto, lebo keď sa takéto vedenie opravuje a odkryje, strom sa pri tom musí vyrúbať. 0 tom, kde sa takéto vedenia nachádzajú, sa dozviete u správcov týchto vedení (Vodárne a kanalizácie, plynárne, teplárne, elektrárne, telekomunikácie) alebo na miestnych a mestských úradoch, prípadne na Okresnom úrade - na oddeleniach životného prostredia. 
   Je rozumné, aby sme porozmýšľali o budúcnosti stromu aj z hľadiska jeho rozmerov. Keď strom narastie, bude mať svoju korunu a tá - aby sa prirodzene rozvinula - potrebuje voľný priestor. Chybou teda je, sadiť stromy blízko seba. Pravda, rozumné zasa je, zasadiť popri sebe viac semenáčikov a po troch až piatich rokoch ponechať ten, ktorý sa najlepšie ujal. Ostatné potom presadiť inam. 
SADENIE - ÚRADY - SUSEDIA
   Sadiť stromy je ušľachtilé. 
   Sadiť stromy na vlastnom pozemku - na to netreba žiadne povolenie od nikoho. Je dôležité, ako sme už uviedli, rešpektovať všetky podzemné potrubia a vedenia. Je rozumné a ohľaduplné brať do úvahy záujmy suseda - najmä toho, ktorý má pozemok na sever od Vás. Stromy vysadené u Vás by mu mohli neskôr tieniť záhradu. Rozumné by bolo pozhovárať sa so susedom pred sadením, aby Vaše stromy neboli neskôr predmetom susedského sporu. 
    Ak by sa jednalo o výsadbu väčšieho množstva stromov mimo pozemok, ktorý Vám patrí, treba sa pozhovárať vopred s tým, komu konkrétne územie patrí a získať jeho súhlas a poradiť sa o našom úmysle na Okresnom úrade - odbore životného prostredia. 

STROMČEKY A ZLODEJI
   Zlodejom sa páčia najmä pekné súmerné ihličnany a rozličné exotické druhy stromčekov. Na to, ako oklamať zlodejov, je niekoľko dobrých rád. Stromčeky možno občas natrieť nejakou zapáchajúcou lepkavou tekutinou, ktorá stromčeku neublíži a zlodeja odplaší. Keď je strom už väčší - problém zlodejov automaticky odpadá. Iní praktici nalíčia zasa časť ihličnanu v novembri a decembri riedeným vápenným náterom, to tiež účinkuje a stromčeku to nevadí. Lesníci poznajú takéto fígle. Rozumný spôsob je zasadiť semenáčik, ktorý nie je tvarovo dokonale súmerný. Zlodejov nezaujme. Keď ho zasadíme na dobré stanovisko, vyvinie sa neskôr do svojej prirodzenej krásy. Za veľmi rozumný spôsob považujeme vysádzať stromy bežných druhov a odrôd, ktorých je naokolo veľa. Jednak ide o druh, ktorému sa v kraji dobre darí a potom tiež nie je až natoľko atraktívny, aby sa oň zaujímali zlodeji. 

-7-
AKO OCHRAŇOVAŤ STROMY
   Stromy i ostatnú krajinu chráni zákon - Zákon o ochrane prírody a krajiny č. 287/1994. Jeho dodržiavanie musí byť vecou nás všetkých, inak zostane iba mŕtvym textom v knižnici. Musíme pomôcť profesionálom ochrany prírody, lebo nemôžu byť všade. 
   Stromy nekričia o pomoc. Je preto dôležité, aby sme všetci, to znamená každý z nás, sledovali, čo sa deje okolo nás. Akonáhle sa niekde chystá rúbanie, treba okamžite konať. Motorové píly priniesli do výrubu stromov úžasnú rýchlosť. Minútu-dve a strom, ktorý rástol storočia, leží mŕtvy na zemi. Okamžite znamená ihneď, bez zaváhania. Treba ihneď žiadať od pilčíkov resp. majiteľa pozemku povolenie na výrub. Povedať im, že bez povolenia sú za výrub vysoké pokuty. Ak sú problémy, treba kričať, privolať na pomoc okoloidúcich občanov a podobne, treba zavolať mestskú alebo štátnu políciu, ktorá má právo pilčíkov legitimovať a žiadať povolenie úradne. Treba ihneď telefonovať na Okresný úrad - oddelenie životného prostredia. Jedine tento úrad môže dať povolenie na výrub. Treba každopádne zabrániť okamžitému výrubu než sa situácia vyjasní. Keď je strom už spílený - všetko úsilie o jeho záchranu je už zbytočné. 
   Každý občan, každá občianska komunita by si mala brániť stromy v okolí svojho bydliska. Občania by sa mali starať - ak vidia, že sa v ich okolí chystá výstavba, alebo terénne úpravy - čo bude so stromami. 
   Zasahovať, keď už vrčia píly, je treba tiež, ale lepšie je zachrániť stromy, keď sa stavba ešte len plánuje. 
                                                         KEDY MOŽNO VYRÚBAŤ STROM?
   Jediný úrad, ktorý môže povoliť - za istých okolností - výrub stromu, je Okresný úrad - odbor životného prostredia. Každé povolenie na výrub je špeciálna písomnosť, kde sa strom a jeho poloha presne opisuje, kde je okrúhla pečiatka príslušného Okresného úradu a podpis zodpovednej osoby.  
   (Zákon umožňuje vydať povolenie na výrub stromu, ak to vyžaduje vážny záujem. Povolenie na výrub treba iba vtedy ak má strom vo výške 130 cm obvod 50 cm a viac a ak sa nejedná o obnovu ovocných stromov. Výrub štátom chráneného stromu môže povoliť iba Krajský úrad). 
   Veľmi často netreba - napriek plánovanej výstavbe - vôbec rúbať stromy a to vtedy, ak ich investor, architekt a projektant zahrnú do projektu. Stačí často trochu posunúť stavbu, projektovať ju tak, aby sa vyhla stromom, aby zo stromov spravila vopred danú ozdobu budúcej architektúry. Vyrúbať stromy, postaviť dom a "dodať prírodu" dodávateľským spôsobom, to je síce pohodlný avšak úplne chybný spôsob rozmýšľania a aj rozhodovania. 

STROM A PÔDA
   Strom je rád, keď má okolo seba pôdu s kyprým povrchom. Je dobré ho teda občas okopať. Pomôžeme tak vode, aby sa dostala ku koreňom stromu. Pôda okolo stromu nemá byť stlačená. Pri stromoch sa preto nemá parkovať alebo skladať ťažký materiál. Ak je strom na kraji vozovky, ktorá sa solí, je vhodné pôdu okolo stromu chrániť proti zasoleniu vhodnou zábranou Ak strom rastie tam, kde sa zhrabúva a odstraňuje jeho opadané lístie, je dobré ho z času na čas pohnojiť. Kedy, koľko a čím - na to je dobré opýtať sa záhradníkov alebo záhradkárov. 

-8-
STROM A VODA
   Strom potrebuje vodu pre svoj život. Potrebuje ju ale v pôde, pri svojich koreňoch a na svojich listoch. Ak ale voda zateká do vnútra kmeňa stromu, je to začiatok jeho postupného konca. Zatekajúca voda spôsobí hnilobu stromu, tá postupne likviduje život stromu. Voda zateká do stromu najčastejšie otvorom po vylomenom konári. Pomoc je tu ľahká - ale veľmi dôležitá. Ak sa konár stromu vylomí, treba jeho kýpeť správnym spôsobom odpíliť. Takáto rana časom zarastie. Zle ošetrený alebo neošetrený kýpeť konára spravidla vytvorí vtok pre vodu. 

   Ak už dutina v strome je, treba predovšetkým zabrániť ďalšiemu vtekaniu vody do nej. Najlepšia je strieška umiestnená tak, aby zabránila vtekaniu vody. Môže byť z dreva, z plechu, alebo z plastu. Menší klinček na prichytenie tejto striešky strom vydrží. Veľmi dôležité je postarať sa o výtok vody z dutiny. Robí sa to tak, že v najnižšej časti dutiny sa vyvŕta, resp. vydlabe cez zdravé drevo stromu otvor do dutiny. Strom prežije ešte ďalšie desaťročia. Mnohé stromy sú typické tým, že rastú dobre aj s dutinami (lipa, jedľa, gaštan, dub, javor). Dôležité je, aby nehnili. 
   Inžinieri vám povedia, že drevo pri obvode stromu aj tak nesie najviac váhy. Obvodové drevo je teda najdôležitejšie pre stabilitu stromu. Dutina musí byť ale predovšetkým suchá. V každom prípade je dobré odstrániť z dutiny zhnité časti dreva a to vydlabaním. Povrch dutiny zbavený hniloby možno konzervovať tzv. fungicídmi alebo špeciálnymi lakmi. Na ne sa treba opýtať odborníkov. 
   V extrémne suchých rokoch Vám budú stromy povďačné, ak ich budete - aspoň tie, ktoré sú suchu najviac vystavené - umelo zavlažovať. Ak na skyprenú pôdu okolo stromu nalejete denne jedno-dve vedrá  vody, pomôžete väčšiemu stromu prežiť. Veľkému stromu treba až tri-štyri vedrá. Je rozumné poradiť sa o tom so skúseným záhradkárom. 

STROM A PÍLKA
   Pri tejto kombinácii je dobré okamžite zvýšiť pozornosť. Motorová píla v okolí stromu - to zaváňa smrteľným nebezpečenstvom. Obyčajná pílka v rukách rozumného ochranára nie je na závadu. Predovšetkým na zarovnanie rán po vylomených konároch, alebo na odstránenie konárov, ktoré priveľmi zahusťujú korunu, alebo vyschýnajú a časom by sa mohli vylomiť, prípadne ohroziť ľudí. Konár treba píliť tak, aby padajúca časť konára nezranila strom, ktorý zostáva. Napríklad strhnutím kôry, vylomením dreva a podobne (pozri obrázky). Rany, ktoré sa vytvoria pílením, treba zahladiť - napríklad ostrým nožom, a natrieť štepárskym voskom, olejovou farbou alebo trvanlivou farbou, ktorá je riediteľná vodou. Takisto je dobré ošetriť aj akékoľvek iné rany stromu. 

STROM ZABIJAK?
   Strom môže ublížiť, je to ale skôr vinou nerozumnosti alebo nedbanlivosti človeka. 
   Lozenie na strom je dobrodružstvom najmä pre chlapcov. Strom nemôže za to, že je vysoký, a už vôbec nie za to, že chlapec sa pošmykne, alebo spraví inú chybu. 
   Ak je napríklad silný vietor alebo víchrica, nehodno chodiť pod stromami. Padajúci suchý konár alebo strom môže zabiť človeka. Osamelý strom nie je útočiskom pre človeka pred búrkou. Môže pritiahnuť blesk, ktorý odlomí časť stromu a tá môže pod sebou pochovať človeka. Je chybou ľudí a nie stromov, ak strom zabije človeka pri víchrici, búrke alebo silnej námraze. Nik nevytýka škridlici, že pri silnom vetre padne zo strechy, nik neobviňuje automobilizmus z dopravnej nehody. Nie je vinou stromu zo stromoradia pri ceste, že doň narazí motorista - žiadať preto kvôli bezpečnosti výrub stromu alebo aleje, to je omyl, v takomto prípade ide jasne o obvinenie a trest pre nevinného.                                                                                                            (ww)

-10-
 STROMY V SLUŽBÁCH ČLOVEKA

Smrek (Picea)

   Smreky sú spravidla vysoké štíhle stromy, ktoré môžu dosahovať výšku 60 – 90 metrov  a vek 500 – 600 rokov. Majestátna krása smrekov a ich dlhá životnosť vzbudzovali u našich predkov zvláštnu úctu. Smrek bol uctievaný ako posvätný strom a usudzovalo sa, že jeho koruny obývajú lesní duchovia. Okolo smrekov sa poriadali tajomné obrady, ktorých cieľom bolo nakloniť si duchov.
   Vtedy sa na konáre vešali zapálené sviečky a rôzne ozdoby. Smrek sa stal symbolom života a večnej mladosti.  Smrekové drevo je veľmi rezonančné a využíva sa pri výrobe rôznych hudobných nástrojov (husle, kontrabasy, piána). V hustých severských lesoch sa k tomu vyberajú zvláštne rezonančné stromy smreku vo veku 100 – 120 rokov. Stradivari, Amati a Guerneri vyrábali svoje husle zo smrekového dreva. Vybraný strom sa podťal a ponechával tri roky nastojato. Pritom drevo strácalo postupne vlahu, tvrdlo, stávalo sa ľahkým a hudobné nástroje z takého dreva mali obvzlášť intenzívnu rezonanciu. Smreky vysadzované v uliciach dobre pohlcujú hluk.  

Smrekovec (Larix)

   Najcharakteristickejším znakom smrekovcov je zvyk zhadzovať na zimu ihličie. Práve preto dobre znáša prašnosť a znečistené prostredie (na iných ihličnatých stromoch sa dlhé roky  usadzujú nečistoty, ktoré upchávajú prieduchy). Smrekovce slúžili ľuďom od nepamäti. Boli nájdené brvná a predmety z dreva smrekovca, ktoré ležali v zemi dlhšie než 2 500 rokov, teda od  doby bronzovej. V Dunaji boli objavené dobre uchované zbytky mostu, ktorý bol postavený v dobách cisára Trajana. Mostné piliere dlhým pôsobením vody tak stvrdli, že sa o ne lámali i kovové vrtáky. Možno práve od tých čias sa smrekovec nazýva “večný strom”.  Z ihličia smrekovca sa získava éterický olej, spracovaním dreva alkohol, viskóza, kyselina octová a pod.
  
Jedľa (Abies)

   Za priaznivých podmienok sa jedľa môže dožiť až 1000 rokov.  Ihlice jedle majú životnosť  6 – 13 rokov. Vo voľnej výsadbe začína jedľa plodiť  v  30 – 40 rokoch, v lese plodí v 60 – 70 rokoch. Má rada tieň a vlahu. Jedľa biela bola na Slovensku rozšírenou tradičnou kvalitnou drevinou. Neznáša však exhaláty a holorubné obhospodárovanie a tak z našich lesných porastov rýchlo mizne. 

Tis (Taxus)

   Je to reliktný strom, ktorý dosiahol svojho najväčšieho rozvoja v treťohorách. Rastie veľmi pomaly – 2 až 3 cm ročne. V horách rastie obvykle v nadmorskej výške 500 až 1200 metrov v poraste bukových, hrabových alebo zmiešaných lesov.  Drevo tisu je prakticky nepráchnivejúce (tzv. večné drevo sa využívalo pri zhotovovaní sarkofágov a lukov)  a ak leží dlho vo vode postupne černie a veľmi sa podobá drahému ebenovému drevu. Mladé výhonky, kôra, ihličie, semená vo vnútri dužiny sú jedovaté.  Jedovatosť tisu bola v niektorých oblastiach príčinou zámerného ničenia tejto vzácnej rastliny.

-11-
Borovica (Pinus)

   Borovica je jeden z najodolnejších a najmenej náročných stromov. Je schopná rýchlo si dobývať nové územia a preto patrí medzi priekopnícke dreviny. Vyhovuje jej piesčitá pôda, rašelinisko, kamenisté svahy hôr i rokliny. Už dávno si ľudia všimli, že z rany borovice vyteká priezračná hustá hmota, živica, ktorá sa postupne na vzduchu mení v pevnú, tvrdú, jasnožltú hmotu – borovicovú síru, ktorá hojí rany spôsobené stromu. Zo živice sa získavajú dve látky – terpentín (tekutý) a kolofónia (pevná). Terpentín sa používa pri výrobe farieb a lakov, pri výrobe plastov a pod. Dobre dezinfikuje vzduch v miestnosti. Pre svoje bakteriocidné vlastnosti  sa používa pri inhalovaní a k užívaniu pri liečení hnisavých procesov. Sanatóriá pre chorých na tuberkulózu sa stavajú v borovicových lesoch (kubický meter vzduchu v borovicovom lese obsahuje 200 až 300 baktérií, zatiaľ čo v meste je ich cez 30 000). Kolofónia sa používa v mnohých priemyselných odvetviach (výroba syntetického kaučuku, gumárenských výrobkov, v elektrotechnike). Živica bola súčasťou zmesí na balzamovanie a stuhnuté kúsky živice sú známe ako jantár – slnečný kameň alebo tiež “skamenelé slzy borovice”.

Buk (Fagus)

   Buk bol považovaný za symbol dlhovekosti, sily a zdravia. Odhaduje sa, že koruna storočného buku vysokého 25 m zaberá 150 m2, celkový povrch všetkých listov tvorí 1 200 m2 a povrch chloroplastov 18 000 m2. Buky dávajú prednosť vápenitej pôde. Semená buku  obsahujú alkaloid tagin, vyvolávajúci silné bolesti hlavy. Tento alkaloid sa pražením ničí.  Pre zachovanie buku je veľmi dôležité chrániť stromy pred poraneniami a chorobami. Baktérie Eurynia dokážu prenikať trhlinami v poškodenej kôre a spôsobujú rozklad dreva. Drevo sa stáva červeným, kyslo zapácha a z rany vyteká čierna tekutina.

Dub (Quercus)

   Slovania považovali dub za posvätný strom a najväčšie a najmohutnejšie stromy zasväcovali pohanskému bohovi – Perúnovi – bohovi hromu a blesku. Verili, že duby rástli ešte pred stvorením sveta. Dub sa spomína v mnohých ľudových rozprávkach, legendách a povestiach.  Celkom je na svete cez 300 druhov dubov, ktoré rastú prevažne v miernom pásme. Dub rastie veľmi pomaly. 
   V 500 rokoch dosahuje výšky štrnásťposchodového domu a korene siahajú do dĺbky 70 metrov.     
(B. 	D. Alexejev,  1990)

   “Hľadaj slnko, nájdi v sebe podobu stromov z húštin lesa, stromov, ktoré nikdy nezískajú slnko do zásoby alebo do zálohy, pretože svojím tieňom dusia jeden druhého, ale napriek tomu sa dvíhajú za slnkom stále vyššie ako nádherné hladké piliere, ktoré vytriskli zo zeme a cestou za svojím bohom sa premenili v silu.”                                      
                                                                                          (Antoine de Saint Exupéry, CITADELA)

-12-
EKOKNIŽNICA PONIKLEC

956, Vzduch jako jeden z živlů, Kolektiv autorů, 190 Kč, Agentura Koniklec, 1998
Pútavo napísaná kniha s veľmi sviežou grafickou úpravou a s veľkým množstvom ilustrácií a fotografií ponúka v širokom pojednaní texty a praktické pokusy od popredných českých publicistov a odborníkov. Jednotlivé kapitoly sa zaoberajú napr. antickými bohmi vetra, čínskou básňou o dychu a znameniami horoskopu, ktorým dominuje živel vzduch, dýchaním z pohľadu medicíny, hudby i jogy, všetkým, čo lieta - od hmyzu cez balóny až po lietadlá, meteorológiu, veternú energiu, fyziku atmosféry a všeobecne správaním sa plynov, spomínajúc i skleníkový efekt a smog. Knihu, video a CD-ROM je možné si zakúpiť i ako komplet za cenu 750.-Kč 

140, Předzahrádky, Hortiklub, 3 Kč, Disk, 1988 
Kolektív autorov podáva svoje bohaté skúsenosti s pestovaním vhodných druhov rastlín pre skrášlenie okolia domova (hlavne plazivých a previslých rastlín) a s ich výberom. Súčasťou knihy sú náčrtky možných architektonických riešení.  

627, Zelený domov, G. Tavlinová, 45 Kč, Lidové nakladatelství, 1990 
Kniha sa podrobne a názorne zaoberá druhmi rastlín, ktoré sa dajú pestovať v domácnosti. Publikácia je bohato ilustrovaná a obsahuje veľmi podrobné popisy.  

946, Slabikář ekologického bydlení, Plamínková J., 99 Kč, 
Liga energetických alternativ, 1998
Snažiť sa o trvalo udržateľný rozvoj, žiť uvedomelo skromne, spotrebovávať čo najmenej, aby zostalo i pre ďalšie generácie. Odrazom nového životného štýlu v bývaní je architektúra s prívlastkami “zelená, trvalo udržateľná, či ekologická”.I u nás chce stále viac ľudí bývať kvalitne, ale i zdravo a s rešpektom k životnému prostrediu. A práve im je určená táto knižka.  

642, Chráněné houby v ČR, V. Antonín, 44 Kč 
Publikácia poskytuje informácie o chránených druhoch vyšších húb. Zoznamuje čitateľov s popisom, miestom výskytu a spôsobom ochrany každého konkrétneho druhu.  

233, Pěstování léčivých rostlin a jejich použití, Josef Kazda, 14 Kč, Klíč, 1993 
Útla brožúrka zoznamuje čitateľov so zásadami pestovania najvýznamnejších liečivých rastlín a ich použitím. Okrem popisu prípravy liečivých preparátov z jednotlivých druhov príručka obsahuje posuvné pravítko, ktoré slúži k rýchlej orientácii.  

401, Poznáváme čeledi rostlin, SEV Chaloupky, 30 Kč, Chaloupky, 1992 
Malá obálka A6 obsahuje 8 listov, ktoré deťom pomôžu so zaradením rastlín do čeľadí. Vhodné už od 6 rokov.  

156, Technika amatérské kultury orchidejí, Jiří Gut, 5 Kč,  Hortiklub, 1986 
Volné samostatné pokračovanie knihy Orchideje a ich bytová kultúra sa zameriava predovšetkým na metódy a podmienky pestovania a množenia orchidejí.  

715, Seznamujeme se s léčivými rostlinami, Květoslava Burešová, 15 Kč, Chaloupky, 1995 
Ako sa zoznámiť s liečivými rastlinami a naučiť sa ich využívať k prospechu svojmu i druhých ľudí a ako si založiť školskú záhradku liečiviek. 

818, Barvy z rostlin, Lubomír Tichý, 58 Kč, Chaloupky, 1995 
Zaujímavé rozprávanie o farbivách a ich použití popisuje škálu 34 farebných odtieňov získaných z prírodných materiálov. Vhodná pomôcka na tábory a výpravy.  

885, Užitkové rostliny tropů a subtropů, Valíček P., 50 Kč, Academia, 1989 
Kniha je určená širokému okruhu čitateľov so záujmom o rastlinnú ríšu a využitie rastlín, rovnako ako poslucháčom a učiteľom našich škôl.  

963, Povídání o zahrádce, kolektiv, 26 Kč, Vita, 1998
Ako sa dajú využiť rastliny pre skrášlenie školy i domácnosti? Ako zariadiť živý altánok, kvitnúci plot a mnoho ďalších nápadov.  

966, Klíč k poznávání, pěstování a užívání léčivých rostlin, Kazda J. DrSc., 90 Kč,  
Klíč, 1995 
Táto kniha je určená všetkým, ktorí majú krásny vzťah k prírode a chcú sa naučiť poznávať a pestovať liečivé rastliny. V knihe sú podané všetky potrebné informácie o 32 druhoch u nás najviac rozšírených.  

967, Naše nejhojnější trávy, Unar J. Doc. RNDr., 50 Kč, Rezekvítek, 1998
Prehľadný a názorný kľúč tráv s jednoduchou orientáciou zostavený podľa výskytu v našich biotopoch.  

559, Atlas drahých kamenů, V. Bouška, J. Kouřimský, 25 Kč, SPN, 1985 
Prírodovedný atlas nerastov sa zaoberá predovšetkým miestami ich výskytu po celom svete, popisom ich štruktúry a využitia. Doplnené podrobnými mapami a ilustráciami.  

557, Klíč k určování nerostů a hornin, RNDr. F. Němec, 59 Kč, SPN, 1993
Vreckový kľúč pre záujemcov o útvary neživej prírody, o ich krásy a vlastnosti, ktorí chcú bezpečne poznávať ich mená a zaraďovať ich do skupín.

Kontakt pre objednávky: Agentúra Koniklec, P.O.Box 24, 130 00 Praha 3, tel./fax: 02/22719318, 22710253, E-mail : koniklec@ecn.cz.
Na objednávky uveďte čísla titulov a vetu: “Súhlasíme s dodacími a platobnými podmienkami”. Bez výslovného súhlasu nemusí byť objednávka akceptovaná. Ďalej uveďte formu (dobierka, faktúra), akou chcete tituly získať, splatnosť faktúr je 14-30 dní. K cene bude následne pripočítané i poštovné a balné. 
                                                                                                                                              
Beletria
Tibor Ičo - Stromy, Ľudia a voda, Košice, 2000
  Básnická zbierka environmentálne ladenej poézie intímneho charakteru predstavuje 50 pôvodných básní a 50 pôvodných fotografických ilustrácií umocňujúcich poetickú výpoveď autora. Názov zbierky STROMY symbolicky vystihuje podstatu veršov, zameraných na hľadanie strateného vzťahu človeka k prírode, objavovanie dávnej vzájomnej harmónie, ktorá kedysi sprevádzala ľudskú spoločnosť, krajinu, svet, vesmír. Verše sa snažia o neobvyklý pohľad na dnešnú ľudskú realitu poznačenú životným štýlom uprednostňujúcim konzum a materiálne hodnoty pred duchovným rozvojom, spiritualitou a hľadaním cesty k naplneniu zmyslu života. Knižka sa snaží o hľadanie krásy v zdanlivo všedných veciach, ktoré môžeme v prírode vidieť a objavovať, pričom práve stromy symbolizujú spätosť pôdy a nebies ako symbiózu možného a transcendentálneho a pre človeka sa môžu stať výzvou k novému pohľadu na zmysel života. Environmentálny rozmer básni spočíva v odklínaní ilúzií, ktoré ľuďom znemožňujú hlbšie poznať svet a svoje miesto i poslanie v ňom na pozadí konkrétnej hmatateľnej prírody a bežných životných skúsenostiach. Knižka sa môže stať i nevtieravým sprievodcom pre každého pútnika, ktorý chce a túži kráčať prírodou s otvorenými očami, mysľou i srdcom. Objednávky a bližšie informácie o knižke na adrese: MVO Ľudia a voda, Pražská 4, 040 01 Košice, www.changenet.sk/mvolav/stromy/. 

Krátke správy                                              -14-
ZELENÝ  SEBAKLAM
   Badátelia Murdochovej západoaustrálskej univerzity zistili, že zelené rastliny v skutočnosti vôbec nevládzu prispieť k zlepšeniu ovzdušia v bytoch či kanceláriách, pôsobia v tom smere na ľudí len psychicky pozitívne.
   Množstvo molekúl škodlivín v ovzduší sa spája s príznakmi ako bolesť hlavy, ustatosť, nevoľnosť a za ich prirodzeného protičiniteľa boli pokladané črepníkové rastliny. Teraz však pokusy ukázali, že ani desať takých rastlín nie je schopných v miestnosti znížiť napríklad obsah formaldehydu. Ozdravné pôsobenie izbových  rastlín teda patrí k našim civilizačným mýtom.   (Zdroj: Quark, 10/2000)

LES  Z DOBY  ĽADOVEJ
   Na poloostrove Michigan na severovýchode USA našli kompletne zachovaný lesný porast spred 10 – tisíc rokov. Vykopané kmene sa týčia k oblohe práve tak, ako za poslednej  doby ľadovej, keď celé územie zaplavilo a piesok splavený z roztápajúceho sa ľadovca les pochoval a zakonzervoval až po naše dni. Jedinečný relikt umožňuje po prvý raz priamo porovnať vtedajšie lesy s dnešnými. Všetky skúmané jedince boli smreky, pravdepodobne druhu Picea glauca.  Kmene mali priemer od 5 do 50 cm. V priemere rástlo na hektári 835 stromov, zväčša 40 až 120 ročných (najstaršie 145 rokov). Analýzy ukázali, že vcelku sa vtedajší les nápadne podobal dnešnému v oblastiach s  obdobnými klimatickými podmienkami.              (Zdroj: Quark, 10/2000)

NOSOROŽCE
   IUCN oznámila, že od dvadsiatich rokov sa počet nosorožcov tuporohých na juhu Afriky pozdvihol z vtedajších 50 až 100 na vyše 8 000. Začiatkom dvadsiateho storočia ich tam lovci takmer úplne vyhubili: z  ich rohov sa vyrezávalo, boli to tiež obľúbené trofeje a žiadaná surovina na ľudové lieky. Až 2 300 kilogramov vážiace cicavce, druhé najväčšie po slonoch, boli vtedy už celkom na pokraji záhuby. Záchrana nosorožca tuponosého sa pokladá za jeden z najväčších úspechov pri zachovaní druhov. Rozhodujúce pri tom boli rezolútne kroky JAR. Tam sa dnes nachádzajú aj dve najvýznamnejšie oblasti výskytu tohto nosorožca: rezervácia Umfolozi  a  Hluhluwe v provincii Natal.          (Zdroj: Quark, 9/2000)

GENETICKÉ SČÍTANIE MEDVEĎOV
    Vo veľkoplošných územiach s členitým a neprehľadným terénom je sčitovanie jednotlivých druhov živočíchov značným problémom. Ak sa to robí pozorovaním z diaľky, je vysoké riziko duplicít v jednotlivých dňoch (jeden deň totiž nikdy nestačí), sčítanie z vrtuľníkov zvieratá ruší a zhora ani nevidno pod koruny stromov. Priamy odchyt a značkovanie zasa zvieratá stresuje a pokiaľ ide o väčšie šelmy, nebezpečné je aj pre ľudí. Sčítanie na základe brlohov alebo stôp v teréne je veľmi nepresné. Zaujímavý spôsob, ako tieto problémy obísť, teraz testujú v Národnom parku Glacier a v priľahlej oblasti amerického štátu Montana. Od roku 1998 sa tu uskutočňuje sčítanie medveďov grizly analýzou DNA. Postup bol taký, že v uvedenom roku rozmiestnili na frekventovaných medvedích chodníkoch 620 drôtených “pascí na srsť”.  Medvede sa bez problémov dostali dnu (ich vstup zaručovali rôzne lákadlá) aj von, na drôtoch však zanechali chumáče srsti. Zberom chlpov a trusu sa získala rozsiahla vzorka, do ktorej s vysokou pravdepodobnosťou prispeli všetky medvede žijúce na danom území. Rozborom DNA vo vzorkách je možné určiť nielen počet jedincov, ale aj pohlavie, príbuzenské vzťahy a vývoj populácie.       (vv)

O OSIKÁCH A VLKOCH
   Všetky ekosystémy treba vnímať ako celky. Jednotlivé organizmy, ktoré ich obývajú, sú totiž prepletené v pavučine vzájomných závislostí. Odstránenie jedného druhu sa tak môže nečakane podpísať na osude  iného druhu. Potvrdzuje to aj výskum celkového úbytku a zhoršovania sa stavu porastov topoľa osikového v  Národnom parku Yellowstone  (NPY). 
   Pre osikové porasty je príznačná vysoká biodiverzita - predstavujú akési minioázy bohatého života. Ich pôvodná rozloha v NPY sa v druhej polovici 20. storočia zmenšila až o 50 - 90%. Dokázalo sa, že yellowstonské osiky sa úspešne vyvíjali do roku 1928, odvtedy už nie. Táto skutočnosť sa vysvetľovala viacerými teóriami, no ani jedna z nich neobstála.  Bádatelia Eric Larsen a William Ripple sa domnievajú, že ich spôsobuje prepojenosť troch druhov: osík, losov a vlkov. Ohrýzanie výhonkov osík losmi je známy fakt. Losy tu však boli odpradávna a s osikami sa nič vážne nedialo. V roku 1926 však boli v NPY vyhubené vlky, údajne kvôli ochrane losov a bizónov. A práve 20. roky boli posledným desaťročím prosperity osík. Pokles predačného tlaku zo strany vlkov nielen zvýšil počet losov (a teda aj rozsah ohryzu mladých osík, ktoré potom nemali šancu dorásť), ale aj ich pocit pokoja pri pastve. Normálne sa v hustých osikových hájoch dlho nezdržiavajú, lebo uprednostňujú dobrý rozhľad. Avšak, keď si už nemuseli dávať pozor na vlkov, ich ničivý vplyv na osiky rástol a háje sa už nedokázali regenerovať. Larsen a Ripple chcú svoju teóriu otestovať v územiach NPY, kde boli vlky introdukované.
(Zdroj: Pravda, 30. 9. 2000)

Zapojte sa . . .
ZIMNÉ SČÍTANIE VODNÉHO VTÁCTVA
   Tak ako predošlé roky, aj na prelome rokov 2000/2001 zorganizovala SOVS zimné sčítanie vodného vtáctva. Na túto zimu boli sčítacie termíny stanovené nasledovne: 18. - 19. 11; 16. - 17. 12; 13. - 14. 1. 2001; 17. - 18. 2; 17. - 18. 3. Januárový termín je zároveň medzinárodným sčítacím termínom vodného vtáctva v Európe, kedy sa očakáva zapojenie čo najväčšieho počtu účastníkov. 
Ak máte záujem zapojiť sa do tejto akcie, kontaktujte koordinátora: 
Jozef Rizdoň - e-mail: jrizdon@yahoo.com. 
 
EURÓPSKE DNI VTÁCTVA
   Najväčšie podujatie milovníkov vtáctva spojilo Európu 30. 9. a 1. 10. 2000, a to aktivitami počas Európskych dní vtáctva. Zaznamenané boli výsledky z vyše 30 zúčastnených krajín. Jesenné sťahovanie vtáctva prilákalo viac ako 48 000 ľudí, ktorí sa zúčastnili vyše 600 akcií a pozorovali 2,5 milióna vtákov. Ani Slovensko nezaháľalo. Uskutočnilo sa 31 akcií, medzi ktoré patrili napríklad prednášky, výstavy, exkurzie, či brigády. Zapojilo sa do nich 959 obdivovateľov vtáctva, ktorí sledovali 6524 vtákov zastupujúcich 113 vtáčích druhov. Najväčšie zastúpenie mali kačica divá (2662), škorec obyčajný (925) a čajka smejivá (533 kusov). Vzácnosťou boli haja červená       (Žitavský luh), chochlačka bielooká (Hrhovské rybníky), pobrežník biely (VN Ružiná), kačica ostrochvostá (Lipt. Mara), kačica lyžičiarka (Trnavské rybníky). Potešujúcim faktom je, že tohtoročné dni vtáctva prilákali oveľa viac záujemcov ako minulého roku.
        
PROJEKT NA OCHRANU BOCIANOV
   Bociany sa odjakživa tešili veľkej pozornosti človeka. Aj napriek tejto skutočnosti patria bociany medzi najviac ohrozené skupiny vtáctva na svete. U nás žijú dva druhy - bocian biely (1 300 - 1350 párov) obývajúci nížiny alebo otvorené podhorské oblasti a bocian čierny (300 - 400 párov) využívajúci na hniezdenie hlboké ihličnaté a listnaté lesy. Za účelom ochrany bociana čierneho si  SOVS (Spoločnosť pre ochranu vtáctva na Slovensku) plánuje prenajať na 26 rokov podmáčaný les o rozlohe 150 ha v okolí Oravskej priehrady, ktorý je významným hniezdiskom práve tohto druhu. Okrem toho uvažuje aj o 10-ročnom prenájme 100 ha lokality na Sennom.
                                                                                                       (Spravodaj SOVS, jeseň 2000)

-16-
ČASOVÁ BANKA

Čo je  “časová banka”?
Časová banka uschováva a spravuje “časové peniaze”, ktoré ľudia zarobili prostredníctvom pomoci iným ľuďom alebo svojej komunite.
Ako to funguje?
Časové peniaze každého člena sú uschované na jeho osobnom účte. Koordinátor banky spája ľudí, ktorí potrebujú pomoc s ľuďmi, ktorí môžu túto pomoc zabezpečiť. Bankár taktiež monitoruje stav účtov jednotlivých členov o čom ich pravidelne informuje.
Prečo je časová banka dobrý nápad?
•	Čas strávený v prospech iného má vždy rovnakú hodnotu. Bez ohľadu na to, či sa pôjdete prechádzať so susedovým psom, pomôžete pri písaní domácich úloh alebo podáte právnickú radu. 
•	Všetci majú niečo, čo radi robia a môžu ponúknuť niekomu, kto túto službu alebo pomoc potrebuje. 
•	Veľa ľudí má množstvo času a chcú ho zmysluplne zúžitkovať. Mnohí sa chcú cítiťužitoční, mnoho ľudí má pocit zbytočnosti a cítia sa nevyužití. Majú množstvo schopností a zručností, ktoré zostávajú nevyužité a nepovšimnuté. Časová banka je možnosť ako týchto ľudí zaangažovať a vrátiť im pocit užitočnosti. 
•	Miestne autority a organizácie môžu využívať časové peniaze pri predaji služieb a servisu, ktorý zabezpečujú miestnym obyvateľom. Tieto môžu byť pre miestne autority neporovnateľne užitočnejšie ako naozajstné peniaze. 
•	Časová banka dokáže zaangažovať ľudí, ktorí by sa nezapojili do “tradičného” dobrovoľníctva. 
•	Systém je veľmi užitočný pre budovanie zdravých komunít, sociálneho kapitálu a znižovania kriminality. 
Kde je možné časové banky nájsť?
   Nápad vznikol v USA, odtiaľ sa dostal do Japonska a veľmi úspešný sa stal vo Veľkej Británii. Dnes je vo Veľkej Británii 15 časových bánk. Niektoré z nich fungujú popri školách, iné popri komunitných centrách, nemocniciach, knižniciach...
   Prvá slovenská časová banka sa buduje v Rajeckých Tepliciach. V týchto dňoch sa systém skúša a oficiálne bude otvorená v prvom štvrťroku 2001. Väčšina jej členov budú deti. 
Kontakt: OZ Kultúra, Rajecká cesta 13, Rajecké Teplice 031 13, tel./fax: 0823/ 5494021

Časová banka=Time bank=Časové peniaze=Time Dollars
   Časová banka je systém silne podporujúci myšlienku dobrovoľníctva. Ľudia zapojení do systému zarábajú svoje “časové peniaze” vykonaním určitej služby pre iného člena systému. Je tu vypracovaný zoznam ponuky služieb a zoznam potrieb členov banky. Vychádza sa z tézy, že každý niečo potrebuje a každý je schopný niečo ponúknuť. V prípade potreby stačí zatelefonovať na bezplatné číslo a koordinátor banky (pomocou špeciálneho softwaru, ktorý zachytáva  časové možnosti členov, dôkladnosť a rozsah služieb...) zabezpečí vykonanie služby prostredníctvom iného člena systému, ktorý túto konkrétnu službu uviedol vo svojej ponuke. Každou strávenou hodinou v prospech niekoho iného, každý člen zarobí jeden časový peniaz (bez ohľadu na druh vykonanej práce). Nerobia sa rozdiely medzi varovaním detí alebo odbornou radou právnika. 
   Tento “peniaz” putuje na konto člena, alebo je možné ním zaplatiť ďalšiu službu vykonanú iným členom časovej banky alebo zaplatiť servis, tovar, služby inštitúcie, ktorá je do systému zapojená. Prípadne je možné ho darovať nejakému starému alebo chorému členovi systému, 
ktorý nemá veľa možností tieto peniaze zarobiť. V niektorých systémoch je možné nimi platiť dokonca aj určité percento miestnych daní (Washington) alebo nimi odčiniť nejaký prehrešok proti zákonu. 
   Časové peniaze nie sú tradičnými peniazmi, nie je ich teda možné zameniť za klasické peniaze – sú len alternatívnym platidlom. Uprednostňuje sa, ak sú považované za systém dobrovoľníctva, kde dobrovoľník má možnosť za svoju prácu niečo získať a použiť to vo svoj prospech. Systém Time Dollars nie je možné zamieňať napr. s LETS systémom, pretože LETS je ekonomický systém, v rámci ktorého je vytvorený miestny trh s miestnymi peniazmi. Time Dollars je len systém výmeny vlastného času za čas niekoho iného. 
LETS  (Local Exchange and Trading System)
   Sústreďuje sa na ekologické hospodárenie, pri ktorom sú využívané miestne zdroje, efektívne sa podporuje miestne (najmä) malé podnikanie a čo je veľmi dôležité – zisk zostáva v komunite. 
   Pri LETS systéme, ktorý je veľmi populárny najmä v anglosaských krajinách, kde tejto mene hovoria aj “zelené peniaze” (napr. v austrálskom Maleney prebieha viac ako polovička finančných transakcií v miestnej mene), nejde o vytvorenie a používanie tradičných bankoviek, ale každý z členov tohoto systému má vlastnú akoby šekovú knižku, na ktorej pribúda alebo ubúda akoby peňazí. Ide v podstate o nejakú hru, pri ktorej každý ponúkne to, čo môže. Od predaja paradajok cez kosenie trávnika až po opravu zubov. Ak vyžaduje služba nejaké vstupy, ktoré nie je možné zabezpečiť z lokálnych zdrojov – napr. benzín, je možné tieto vstupy zaplatiť v národnej mene a službu, ako napr. odvoz, v lokálnej – zelenej mene. Jeden z hlavných dôvodov, prečo systém v malom kanadskom mestečku v tridsiatych rokoch vznikol, bolo zatvorenie bane – hlavného zdroja príjmov obyvateľov tejto oblasti. Toto spôsobilo závratne rýchle zmiznutie peňazí z oblasti, pričom služby zostali. Tým sa zákonite táto recesia dotkla aj ľudí (ako napr. lekári, poľnohospodári...), ktorí predtým neboli v priamom spojení s baňami. Ľudia teda mali čo ponúknuť, ale nemali to ako zaplatiť, tým sa ocitli v bludnom kruhu a jednou z nemnoho možností ako zachrániť oblasť pred hromadným odchodom za peniazmi bolo vytvorenie LETS systému.

330 MILIÓNOV DOLÁROV NA PODPORU NOVEJ GENERÁCIE LÍDROV
   Nadácia Ford Foundation oznámila, že v nasledujúcich desiatich rokoch poskytne 330 miliónov dolárov na medzinárodný program štipendií, ktorý by mal pomôcť pripraviť novú generáciu lídrov. Tento najväčší grant v histórii je podľa denníka New York Times výrazným rozhodnutím pre nadáciu, ktorá tradične poskytovala omnoho menšie sumy a je výsledkom dramatického rastu majetku nadácie za posledné desaťročie.
   Nový "International Fellowships Program" (IFP) poskytne 280 miliónov USD na podporu postbakalárskeho štúdia pre štipendistov z Afriky, stredného Východu, Ázie, Latinskej Ameriky a Ruska. IFP udelí počas svojej desaťročnej existencie 3500 štipendií, 350 ročne. Ďalších 50 miliónov dolárov bude určených na podporu programov, ktoré rozširujú príležitosti pre predbakalárske vzdelávanie v cieľových regiónoch.
   Štipendisti, ktorí získajú podporu na maximálne 3 roky postgraduálneho štúdia budú vyberaní na základe ich potenciálu stať sa lídrom vo svojej oblasti, ich záujmu o komunitu alebo národný rozvoj a venujú sa štúdiu oblasti, ktorá má podľa názoru nadácie potenciál posilovať demokratické hodnoty, znižovať biedu a nespravodlivosť, podporuje medzinárodnú spoluprácu a posúva hranice pokroku ľudstva.
   Program sa bude špeciálne snažiť nájsť štipendistov, ktorí by inak nemali možnosti pokračovať v ďalšom štúdiu, vrátane žien, etnických, rasových alebo náboženských skupín. Zameria sa tiež na ľudí, ktorí žijú mimo hlavných miest alebo v krajinách s prebiehajúcimi alebo nedávno ukončenými konfliktmi.                                                                                                         (eml)

Z prírody                                                -18-
AKÉHO VEKU SA DOŽÍVAJÚ ŽIVOČÍCHY ?

Bezstavovcové živočíchy:
   Niektoré bezstavovcové živočíchy sa môžu dožiť značného veku. Z morských pŕhlivcov aktínia konská v zajatí žila 66 rokov a aktínia Cereus 78 rokov. Nákaza ľudskými pásomnicami trvá 12 – 13 rokov, výnimočne 20 – 30 rokov. Dážďovka sa dožíva 6 rokov, ale pijavica lekárska aj 20 rokov. Slimák záhradný žije 6 – 7 rokov, kým vzácna perlorodka riečna dokonca 70 – 80 rokov. Rak riečny dosahuje vek 20 rokov. Naše kliešte hynú po 3 – 4 rokoch, istý africký kliešť prekoná v inaktivite 20 – 25 rokov. Pravdepodobne najdlhšie žijúcim hmyzom je severoamerická cikáda sedemnástnička, jej larválny vývin trvá 13 – 17 rokov. Z nášho hmyzu najdlhšie žijú fuzáč krovový, larva sa vyvíja 3 – 10, výnimočne 14 – 15 rokov. Dlhoveké sú aj morské ježovky a hviezdice, dožívajú sa 15 – 35 rokov.

Ryby:
   Drobné druhy rýb žijú zvyčajne 2 – 3 roky. Väčšie druhy našich rýb sa môžu dožiť niekoľkých desaťročí. Pstruh potočný v prírode dosahuje vek 8 – 10 rokov, v zajatí bol chovaný až 49 rokov. Údaje o storočných šťukách a sumcoch však patria do rybárskej latiny. Šťuka sa dožíva sotva 20 rokov, výnimočne až 33 rokov, karas 10 – 15 rokov, v zajatí chovaný karas zlatý sa dožil 35 – 40 rokov. Najvyšší vek jesetera veľkého sa odhaduje na 40 rokov a vyzy do 100 rokov.

Obojživelníky a plazy:
   O tom, aký vek dosahujú obojživelníky a plazy v prírode, máme pomerne málo spoľahlivých údajov. Zásluhou chovateľov a zoologických záhrad však poznáme hodnoverné údaje o dĺžke života týchto živočíchov v zajatí. Dlhovekosť niektorých druhov udivuje. Napr. salamandra škvrnitá žije 25 – 30 rokov, kunka 29 rokov, ropucha obyčajná 35 – 40 rokov a veľmok japonský dokonca 62 rokov.
Vek plazov sa často zvykne nadsadzovať, ale aj tak je pozoruhodný. Naše jašterice sa môžu dožiť 6 – 12 rokov, suchozemské tzv. “grécke” korytnačky 50 – 90 rokov, korytnačka močiarna 120 rokov, a korytnačka slonia z Galapážskych ostrovov asi 250 rokov. Veľké druhy varanov hynú vekom ako 50 – 70 ročné. Aligátor čínsky sa dožil 50 rokov, kým aligátor severoamerický až 80 rokov. Veľhady sa dožívajú len 20 – 40 rokov. Z našich plazov sú jašterice a užovky schopné dožiť sa 6 – 12 rokov, vretenice 25 rokov a slepúch 46 rokov.

Vtáky:
   Vtáky v zajatí dosahujú vysoký vek (čísla uvedené za druhom vtáka značia jeho hranicu dožitia v rokoch).  Tučniaky 35, emu 28, pelikán ružový 51, bocian biely 33, volavka popolavá 80, kačica divá 20, labuť 22, hus domáca 45, orol skalný 46, kondor 78, zdochlinár biely 101. Predstavy o vyše storočnom veku niektorých vtákov sú zveličené. Veľké druhy papagájov sa dožívajú 50 – 70 rokov, sova obyčajná 27 rokov, výr 68 a krkavec 69 rokov.

Cicavce:
   Najstaršie cicavce sú človek a slony; slon indický žije 50 – 60 rokov, slon africký do 70 rokov. 
Z hmyzožravcov piskory žijú 1 – 2, krt 3 – 4 a jež 8 – 10 rokov. Väčšina našich netopierov sa môže dožiť 10 – 15, podkovár veľký až 18 – 23 rokov. V dĺžke života hlodavcov sú značné rozdiely. Väčšina drobných druhov – myši, hraboše a pod. žijú 2 – 3 roky, potkan 7 rokov, chrček roľný 10 rokov, svišť vrchovský 15 – 18 rokov a bobor 20 rokov. Z mäsožravcov sa dožívajú: lasica 7 – 8 rokov, tchor 8 – 10 rokov, kuny a líška po 10 – 12 rokov, mačka divá a jazvec 12 – 15 rokov, vlk 14 – 16 rokov, rys 16 – 20 rokov, medveď 30 – 35, výnimočne až 50 rokov. Kopytníky: sviňa divá 15 – 20, srnec 15, jeleň a daniel 20 – 25 a zubor asi 30 rokov.            (sa)
-19-
Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY, Občianske združenie TATRY,                                       Dom kultúry v Liptovskom Mikuláši
ZIMNÝ PREDNÁŠKOVÝ CYKLUS

Miesto konania:    Dom kultúry, Bábková sála (vchod C), Hollého 4, Liptovský Mikuláš
Čas konania:         začiatok vždy o 16.30 hod.

r 17.1.2001 – Gabriel Lešinský – Divé zvieratá Kruger – National park v JAR
Prednášateľ je pracovníkom múzea v Košiciach. Exkurzia Krugerovým národným parkom v JAR zameraná na zoológiu a vyššie cicavce. 

r 24.1.2001 – RNDr. Tatiana Čermáková  –  Včela  medonosná  –  prirodzený   
       bioindikátor kvality ovzdušia 
Prednášateľka je pracovníčkou VÚŽV – Ústavu včelárstva. Prednáška sa zaoberá zisťovaním obsahu TK v prostredí prostredníctvom včiel a včelích produktov.

r 31.1.2001 – Mgr. Tibor Ičo – Duchovné aspekty environmentálneho chápania prírody
Prednášateľ pracuje v  OZ Ľudia a voda. Prednáška je o tom, ako vnímať prírodu ako živý organizmus, v rovnováhe, kráse, harmónii, ktorú predstavuje v partnerskom vzťahu k človeku. Prednáška bude spojená s prezentáciou knižky environmentálnej poézie, ktorá vyšla vo vydavateľstve Ľudia a voda pod názvom STROMY. 

r 07.2.2001 - Dr. Ing. Štefan Szabó – Permakultúra – trvalo udržateľný postoj k životu
Prednášateľ je pracovníkom OZ Sosna. Prednáška predstavuje permakultúru ako novú formu vzťahu k pôdnemu fondu , krajine a v neposlednom rade cez prepletenec vzájomných vzťahov aj k človeku. Permakultúra ako cesta k  trvalo udržateľnému životu.  Jubilejná 50. prednáška pre verejnosť v Liptovskom Mikuláši. 

r 14.2.2001 – Ing. Vlado Vančura – Projekt na záchranu tatranského kamzíka
Autor je pracovníkom A – projektu n.o. v Liptovskom Hrádku. Prednáška predstavuje kamzíka vrchovského – tatranského ako najohrozenejší druh TANAPu a spoločný projekt štyroch spolupracujúcich organizácií: Správy TANAPu, ŠL TANAPu, OZ Zachráňme tatranského kamzíka a A – projektu n.o. určený k záchrane tohto ohrozeného druhu.  

r 21.2.2001 – RNDr. Silvia Szabóová – Labyrint – cesta časom
Prednášateľka je pracovníčkou OZ Sosna. Rozprávanie o starobylom symbole, o jeho význame a využití v bežnom živote. Príbeh prvého kamenného labyrintu na Slovensku. Labyrint – spájanie vonkajšieho sveta s vnútorným – putovanie časom. 
 
r 07.3.2001 – Branislav Moňok – Kompostovanie
Prednášateľ pracuje v OZ Spoločnosť priateľov Zeme. Prednáška sa zaoberá problematikou bioodpadu a ponúka jednoduché návody riešenia tohto celospoločenského problému.  

Prednáškový cyklus je súčasťou projektu “10 000 stromov Liptova”, ktorý bol finančne podporený Nadáciou Ekopolis a ETP Slovensko v rámci programu Tvoja Zem, ktorý je financovaný United States Agency for International Development.  

TALENTY MATKY ZEME
1. miesto v kategórii Ekopoézia:
Prepojenosť myšlienok - Zora Husarčíková, 14 rokov

Na lúke hľadám 
vesmírne TAO...
až kým si neuvedomím:
- že sa ľadovce topia pomaly
/len sa mi zjaví vráska na tvári/
- že k dažďu ide vždy prívlastok kyslý
/pomaly to dráždi moje zmysly/
- že zmenšujú sa zelené pralesy
/myseľ, prestaň sa túlať kadesi/

Vyľakaná sa v myšlienkach
vraciam späť.
Dúfam, že oklamem celý svet
a prebudím sa z nočnej mory 
do krajiny RUŽOVO

   Do súťaže sa napokon zapojilo 8 škôl: Gymnázium M. M. Hodžu z Liptovského Mikuláša, ZŠ Zárevúca – Ružomberok, ZŠ Klačno – Ružomberok, ZŠ Pribylina,  ZŠ Demänovská cesta - Liptovský  Mikuláš, SPŠ Dopravná z Košíc, ZŠ Hradná z Liptovského Hrádku, ZŠ Demänová), ktoré zaslali spolu 82 prác (poézia – 10, próza – 11, ekoplagát – 61).

Časopis EKOKOMPAS
2. ročník, 18. číslo,  Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS, 031 04 Okoličné 552, tel: 0849/ 551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rudo), 55 200 90 (Veronika), E–mail: wolf@mail.viapvt.sk, elektronická podoba časopisu na stránke: http://www.tutok.sk/kompas. 
Šéfredaktor: Lenka Milonová, redaktori: Veronika Vyšná, Ľubica Šafranová. Koordinátor a odborný garant: Pado Rudolf – Občianske združenie TATRY. Číslo neprešlo jazykovou úpravou.  Príspevky do časopisu sú vítané.
Číslo vyšlo vďaka finančnej podpore Ľudovej banky a.s. - Ružomberok.