4(20) / 2001
 
     Z OBSAHU: 
•	Téma čísla: 
KRAJINA II

•	O čom rozprávajú staré duby   
•	Téma - VYSOKÉ POHORIA A KRAJINA
•	EKOKNIŽNICA - zaujímavé tituly z KONIKLECu
•	Prírodné národy - FARIZEJSTVO KENSKEJ VLÁDY
•	SVET BEZ MUČENIA
•	UNICEF - DENNE ZOMIERA 30 TISÍC DETÍ
•	Kampaň 
ZA DEMOKRATIZÁCIU      
STREDNÉHO ŠKOLSTVA
•	Pozvánka - VYDRA A ČIERNOHRONSKÁ ŽELEZNIČKA - 2001 

Iný pohľad 
   Predstavte si, ako by sa na náš svet pozeral návštevník z inej planéty, keby tak prekračoval kontinenty. Našiel by mohutné mestá a znalosti, ktoré by mohli z bohatstiev prírody zabezpečiť dlhodobý blahobyt. Bol by svedkom toho, ako objavujeme celý fyzický vesmír, ako prenikáme do štruktúr nepatrných atómov aj najhlbších tajomstiev života. Videl by miliardy ľudí oddelených len niekoľkými hodinami letu, komunikujúce rýchlosťou svetla, zdieľajúce spoločnú závislosť na tenkej vrstve pôdy a atmosféry. Ale tiež by si všimol, že väčšina ľudí žije v nepredstaviteľnej biede, že niektorí obyvatelia na povrchu tejto planéty zabíjajú druhých, a že niektoré miesta na zemi sa zmenili na krajiny smrti a strachu. A hoci už videl dôkazy našej inteligencie, mohol by sa len čudovať nad našim zdravým rozumom.
   Je to táto desivá absurdita - že pri toľkých možnostiach sa ľudia stále nenávidia a zabíjajú - ktorá musí byť cieľom revolúcie.
   Je to na tejto generácii, aby dokázala, že to naozaj myslíme vážne, keď tvrdíme, že všetci ľudia sú stvorení slobodní a rovní si pred zákonom. Všetci si môžeme občas želať život v pokojnom svete, ale svet zatiaľ taký nie je. A ak je náš čas zložitý a udivujúci, tak potom je naplnený príležitosťami a výzvami. 
   Ale zo všetkých našich spoločných vznešených snáh bude sotva nejaký úžitok, ak sa nám nepodarí vrátiť dôležitosť každému jednotlivcovi. Starovekí Gréci definovali šťastie ako: “cvičenie životných síl v súčinnosti.”
             M. T. Kenedy, Žime ušľachtilejšie na tomto svete

-2-

O čom rozprávajú staré duby...            

   Prišli sme sem s úctou, s obdivom a s nemým úžasom sme chodili pomedzi mohutných velikánov, staré duby, topole biele, bresty. Cítili sme, ako keby sme sa dostali odrazu do iného časového obdobia, niekedy dávno pred tisícmi rokov, keď tu ešte nežili ľudia, alebo bolo ich tu len veľmi málo a bol tu len les, všade naokolo, široko-ďaleko. Ticho sme posedeli pri jednom z najväčších dubov a ja som sa snažil sústrediť myšlienky na neho a zachytávať, čo mi hovorí:

   “Vitajte pri mne, ľudia! Som rád, že ste sem prišli s dobrým úmyslom. Chodia sem ľudia zbierať plody lesa, za zverou, len tak na prechádzky, ale málokto si všimne, že tu rastú aj nejaké staré stromy, ktoré majú nejaké pocity, a ktoré vedú individuálny život...A každý z nich je osobnosťou. Ako som prišiel k môjmu menu? Bolo to už dávno, veľmi dávno. My, stromy dostávame svoje hmotné telo, je to príbytok duše, ktorá sa doň prechodne nasťahuje. Telo rastie, vyvíja sa, starne, nakoniec odumrie. Duša žije ďalej. Po smrti tela sa odoberie do krajiny duší, kde ostane, kým sa nemá znova vteliť do iného tela. A takto sa stále ďalej ten kolobeh opakuje. Ale aj duša je len nehmotným obalom pre živé vnútro, ktoré ju napĺňa, pre samotný praobraz života, pre tzv. ducha. A ten tu je u niektorých jedincov veľmi dávno, ten nestarne, len sa vyvíja a zbiera skúsenosti. Duša je preňho prechodným šatom. Môj duch pochádza z obdobia Zeme, kedy tu ešte neboli ľudia. Z tých čias pochádza aj moje meno. Vyvíjal som sa súbežne s anjelskými bytosťami. Naše mená vedeli zachytávať prví ľudia, ktorí sa naučili používať reč ľudí, ktorú pretvorili do slov a do písma a tak pomenovali tieto názvy svojím jazykom. Biblia ich prevzala a my sme nositeľmi dodnes. 
   Žijem tu teraz šťastne. Mňa nezaujímajú vaše ľudské problémy. Využíva ma slnko, voda a pôda, žijem v prostredí, ktoré mi je dôverne známe...Viem presne, v akom prostredí, za akých podmienok čo práve moje hmotné telo potrebuje, koľko výživy mu musím odovzdať. Jediná moja starosť je dobre sa starať o svoje hmotné telo, aby nestrádalo. Z dubov som v tomto lese najstarší. Čo sa robí za hranicami nášho lesa, tomu nerozumiem, ani sa o to nezaujímam. Moja moc končí za hranicami tohto lesa. Poznám aj všetkých ľudí, ktorí sem ku mne pravidelne prichádzajú a správajú sa ku mne s úctou. Pojmy ako zlo, nenávisť, hnev, strach, zlomyseľnosť, škodiť, zraňovať, ubližovať, ničiť sú mi cudzie a nikdy sa nesnažím takéto pojmy napĺňať. Nie je to moja úloha a môj duch je na tom stupni vývoja, že by som už teraz takéto nízke prejavy ducha ani nedokázal ulatniť. Možno keď som bol mladý pred stovkami rokov? Ale ani vtedy nie, lebo jemnejšie duchovné bytosti by ma napomenuli, aby som to nerobil. Vždy som robil len to, čo bola moja práca a moja úloha. A robil som to s láskou, s radosťou. A nečakal som za to nijakú odmenu. Akú odmenu by mohol žiadať život sám od života? Pre každú živú bytosť je samotný život - ako prejav existencie ducha v hmotnom tele tou najvyššou odmenou. Možnosť vyvíjať sa, zdokonaľovať sa, pocit spolu-náležitosti, pocit trvalej radosti zo života. Tento vy - ľudia, asi nepoznáte. Nemáte času ani tešiť sa zo života, toľko máte práce, starostí. A s čím? Väčšinou asi sami so sebou, či s ostatnými ľuďmi. To preto, že druhým nedoprajete, aby robili to, čo chcú robiť a vy sami vždy budete robiť to, čo robia tí druhí, namiesto toho, aby ste robili to, čo je pre vás prirodzené a čo robíte najradšej. Prečo by sa mal dub podobať topoľu či javoru? Veď to nedáva zmysel. Ľudia, buďte vždy sami sebou a nesnažte sa nútiť iných, aby sa vám podobali. Každý z vás je osobnosťou. Keď budete sami sebou a budete robiť, čo je pre vás prirodzené, len tak budete skutočne šťastní a slobodní.”                                                                                   Samo Pačenovský, Dub Ezechiel 
Téma                                                            -3-
VYSOKÉ POHORIA A KRAJINA
Pokračovanie z minulého čísla...

Racionálne využívanie montánneho (lesného) stupňa:
•	So znižovaním % lesnatosti a zväčšovaním nadmorskej výšky sa zvyšuje % deštrukcie povrchu vplyvom vodoeróznych  a iných súčasných reliéfotvorných procesov, a to väčšou mierou v karbonátových a menšou mierou v silikátových vysokých pohoriach Slovenska. Preto je zásadne nežiadúce znižovať lesnatosť a kvalitu lesnatosti vysokých pohorí..

•	Lesný stupeň vysokých pohorí Slovenska má vo všeobecnosti vysoký až veľmi vysoký pôdoochranný funkčný potenciál lesných porastov. Pritom spomedzi pôdoochranných funkcií je najvýznamnješia protierózna a protilavínová funkcia, ale bezvýznamnou nie je ani protizosuvná a brehoochranná funkcia lesa.

•	Využívanie lesných porastov nižšej časti vysokých pohorí je možné pri rešpektovaní istých zásad využívať pre plnenie drevoprodukčnej funkcie lesa. Porasty vyššej časti lesného stupňa majú slúžiť ako ochranné lesy, chrániace pôdu pred eróziou a snehovými lavínami.

•	Aj v nižšej časti lesného stupňa vysokých pohorí treba zohľadňovať mieru realizácie stavebno–technickej činnosti s ohľadom na stupeň ohrozenia územia plošnou vodnou eróziou.

•	Výlučne na protilavínovú ochranu musia slúžiť lesné porasty v oblasti hornej hranice lesa (nad 1200 m.n.m.) na svahoch so sklonmi 30 stupňov a viac.

•	Vodohospodársky potenciál lesov (infiltračná, akumulačná, a  hygienická funkcia lesa) je v rozsahu celého lesného stupňa vysoký, vo vyššej časti lesného stupňa až veľmi vysoký, preto sa tieto oblasti stávajú vodohospodársky dôležitými a vyžadujú obmedzenie alebo vylúčenie všetkých antropogénnych vplyvov, ktoré by viedli k zníženiu plnenia vyššie uvedených hydrických funkcií lesa.

•	Pasenie alebo iné poľnohospodárskevyužívanie trvalých trávnych porastov – lúk, pasienkov v oblasti lesného stupňa je možné len a len za podmienky prísneho dodržiavania organizačných, ochranných a hygienických pravidiel dohodnutých s orgánmi štátnej správy, organizáciami ochrany prírody i organizáciami lesného hospodárstva.

•	Lesný stupeň je možné trvalo udržateľne a racionálne využívať pre praktickú aplikáciu environmentálnych funkcií lesa .

-4-
Racionálne využívanie subalpínskeho (kosodrevinového) stupňa:
•	Subalpínsky stupeň má takmer 3 rozlohy veľmi silnú a takmer 1 rozlohy silnú eróznu ohrozenosť povrchu (územia), hodnotenú na základe intenzity potenciálnej erózie vplyvom dažďových zrážok a povrchovo odtekajúcej vody.

•	So zväčšovaním nadmorskej výšky (s výnimkou ploských chrbtov a temien s nízkym sklonom) sa zvyšuje na ploche deštrukcia pôdneho plášťa vplyvom vodných, gravitačných, nivačných, kryogenných a kombinovaných reliéfotvorných procesov. Tento jav je výraznejší v pohoriach s karbonátovým podložím.

•	V miestach s výrazne antropogénne zníženou hranicou lesa dominujú stopy po zoogénnej deštrukcii vyplyvom pastvy domácich zvierat.

•	Vegetačná pokrývka tohto stupňa – najmä kosodrevinové porasty, majú vysoký protierózny potenciál. Z tohto dôvodu je potrebné usilovať o zväčšenie plochy kosodreviny a celkové zvýšenie jej dosahu tam, kde ju v minulosti pastieri zdecimovali a znížili jej hornú hranicu.

•	Kosodrevinu je potrebné využívať aj ako protilavínovú ochranu na zmiernenie nebez- pečenstva odtrhu snehových lavín aj pri relatívne nízkej snehovej pokrývke. Mechanickú účinnosť kosodrevinových porastov v protilavínovej ochrane možno zvýšiť zakladaním porastov v hlúčkoch (skupinách) a nie v súvislých porastoch na veľkých plochách a  zabez- pečením maximálneho vertikálneho výskytu takýchto porastov (až do alpínskeho stupňa).

•	Vodohospodársky (predovšetkým infiltračný) potenciál kosodrevinových a trvalých trávnych porastov je veľmi vysoký a preto je nutné ho neoslabovať aktivitami človeka (pasenie, turistika, stravebno – technická činnosť). 

•	Pasienkársky potenciál subalpínskeho stupňa je veľmi vysoký, ale jeho kapacitu je možné využívať len po zohľadnení únosnosti územia pre pasenie, úživnosti porastov, eróznej náchylnosti územia, stupňa ochrany a pod.

•	Subalpínsky stupeň má vo väčšine vysokých pohorí vysoký potenciál z hľadiska cestovného ruchu. Tento je potrebné posudzovať najmä vo vzťahu k typu reliéfu a celkovej stabilite res- pektíve labilnosti jednotlivých geosystémov a ekosystémov. Únosnosť turistických chodní- kov a ciest je nutné odvodzovať od eróznej ohrozenosti jednotlivých úsekov územia (pláno-vaných trás) a z hodnoty geomorfologickej odolnosti hornín (obrúsnosť, deštrukcia hornín). 

•	Vzľadom k veľmi vysokej eróznej ohrozenosti subalpínskeho stupňa treba tu vylúčiť akúkoľvek stavebno – technickú činnosť, pri ktorej dochádza k narušovaniu povrchu, výkopovým a násypovým prácam, podrezávaniu svahov bez zabezpečenia okamžitého zabezpečenia svahov a ich ozelenenia. V celom rozsahu subalpínskeho stupňa je potrebné dbať o dôslednú údržbu a ochranu turistických chodníkov a reparovať v čo najkratšom čase všetky narušenia prirodzeného povrchu (rozrušenia pôdy, odstránenia vegetácie).

•	Územia subalpínskeho stupňa je potrebné v oveľa väčšej miere využívať na účely ochrany prírody (maloplošné a veľkoplošné chránené územia) a študijné ciele.
-5-
Racionálne využívanie alpínskeho stupňa:
•	89 % povrchu alpínskeho stupňa má veľmi silnú eróznu ohrozenosť.

•	Z tejto ohrozenosti a extrémnych klimatických podmienok vyplýva, že územie alpínskeho stupňa je veľmi labilné a náchylné voči viacerým deštrukčným reliéfotvorným procesom (vodným, gravitačným, kryogénnym, nivačným, eolickým, kombinovaným), ktorých priebeh môže dosiahnuť katastrofálne rozmery (sutinové prúdy, lavíny).

•	Sutinové kužele vo vyššej časti alpínskeho stupňa majú veľkú retenčnú (vodozádržnú) kapacitu, čo zvyšuje vodohospodársky potenciál tohto územia.

•	Z vyššie uvedených dôvodov je nutné územie alpínskeho stupňa vylúčiť z hospodárskeho využívania.

•	V nižšej časti alpínskeho stupňa so súvislou mačinovou pokrývkou sa môže v odôvodnených prípadoch a prihliadnutím na stupeň eróznej ohrozenosti pripustiť pasenie (takýchto plôch je vo vysokých pohoriach Slovenska do 1 000 ha). Prípustná je iba pastva oviec v rozsahu 2 ks/ha.

•	Intenzitu využívania alpínskeho stupňa z hľadiska cestovného ruchu je nutné zvoliť podľa pravidiel tiež platných pre subalpínsky stupeň.

•	Vylúčiť akúkoľvek stavebno – technickú činnosť v alpínskom stupni, a to nielen so zásahmi do pôdy, zvetralinového plášťa, či reliéfu vôbec, ale aj také aktivity, ktoré by ničili a nadmerne oslabovali pokrývku na jeho území (líniové stavby a chodníky).

•	Územie alpínskeho stupňa je potrebné z viacerých hľadísk ochrany prírody a krajiny využívať predovšetkým na poznávanie a študijné účely, teda posilniť krajinársko – ochranársku funkciu tohto územia.
             
Racionálne využívanie subniválneho stupňa:
   Tento stupeň je vo vysokých pohoriach Slovenska vyvinutý iba vo fragmentovej podobe nad izohypsou 2 300 – 2 350 m.n.m. a rozlohe cca 1000 ha. Pre tento stupeň je charakteristický povrch holých, obnažených skál,  reliéf glaciálnych brál a ľadovcových kotlov. V tomto stupni prebieha celá rada už spomínaných reliéfotvorných procesov.
   Využitie územia subniválneho stupňa ako celku prakticky neprichádza do úvahy. V obmedzenom prípade je možné využívať toto územie pre extrémnu turistiku, ale únosnosť chodníka nesmie prekročiť maximálne 2 osoby za hodinu na 1 km, respektíve na najviac exponovaných turistických chodníkoch v subniválnom stupni 10–20 osôb za deň. Z vyššie uvedených dôvodov je nutné vylúčiť hromadné masové turistické výstupy na tatranské vrcholy.
-6-
          Antropogénne ovplyvňovanie vysokých pohorí na príklade Vysokých Tatier

   Na území Vysokých Tatier (Veľký Slavkov) boli odkryté v pomerne nedávnej dobe pamiatky datované do obdobia Veľkomoravskej ríše v 9. st. Tieto výskumy jednoznačne dokazujú, že táto oblasť nebola pustým neosídleným ostrovom, ale dôležitým článkom s dosiaľ nedoceneným komunikačným významom. Umožňovala výmenu kultúrnych hodnôt medzi Baltom a Stredomorím a v istých časových obdobiach bola dokonca i významným kultúrnym centrom. 
   Z mladšej doby kamennej sa našli dôkazy o roľníckom osídlení na území Gánoviec, Popradu (mestská časť Matejovce) a Veľkej Lomnice. Postupne sa roľnícke usadlosti posúvali až do bezprostrednej blízkosti najvyšších hôr (nález v Dolnom Smokovci). Opevnená výšinná osada bokom od Dolného Smokovca, v časti Pod Lesom vznikla pred koncom 3. tisícročia p.n.l. Zo sklonku mladšej doby kamennej sa našli vo Vysokých Tatrách pamiatky, ktoré poukazujú na styk so vzdialenými kultúrnymi zónami – napríklad dve medené sekerky z popradskej oblasti, jedna z Veľkého Slavkova.
   V staršej dobe bronzovej bola oblasť pod Vysokými Tatrami intenzívne osídlená ľudom otománskej kultúry (Gánovce, Veľká Lomnica, ba i priamo širšia oblasť Tatier). Ich hlavným zamestnaním bolo roľníctvo a pastierstvo a teda dochádzalo k prvým zásahom do lesných spoločenstiev. V opevnených osadách sa začala už aj výroba niektorých úžitkových predmetov. Odkryté nálezy potvrdzujú vplyv vyspelej stredomorskej (mykénskej) kultúry. Pozoruhodnou je skutočnosť, že sídliská z tohto obdobia na Spiši (ale aj z iných období) sú situované  tak, že z ich areálu vidieť dobre končiare Vysokých Tatier. Možno to určitým spôsobom súviselo s ich súdobými kultovými predstavami.
   Aj po zániku otomanskej kultúry je doložená kontinuita kultúrneho vývoja dokladmi bronzových výrobkov najmä v Poprade (mestská časť Veľká) a v Spišskej Belej. Sú to predovšetkým výrobky, ktoré sú výrazom spoločenského postavenia osoby, ako meče, výzbroj a výstroj, šperky, ako aj výrobky, ktoré vyšli z miestnych kovolejarských  a kovotepeckých dielní.
   Zaujímavým nálezom bolo odkrytie opevneného sídla pri Žltej stene vo výške 1020 m.n.m., na strategicky veľmi exponovanom mieste. Z lokality bolo možné kontrolovať rozsiahlu oblasť Liptovskej a Podtatranskej kotliny. 
   V prvej polovici 11. st.  patrilo územie pod Tatrami k feudálnemu panstvu uhorských kráľov. Najstaršia známa listina, viažúca sa na oblasť Vysokých Tatier, je darovacia listina kráľa Ondreja II. z roku 1209.
   Po spustošení Slovenska tatárskymi vpádmi (1241 – 1242) povolávali uhorskí vládcovia do vyľudnenej krajiny nových prisťahovalcov, zväčša Sasov. Títo sa usadili predovšetkým v juhovýchodnej časti tatranského predhoria, v Popradskej a Hornádskej kotline. Nemeckí kolonisti sa venovali v prvých rokoch predovšetkým poľnohospodárstvu, no neskoršie rozvinuli aj domácu výrobu a s ňou súvisiaci obchod. Ich spôsob života mal vplyv na zmenu charakteru územia.
   V 15 . st. prenikli do tatranskej oblasti Valasi a našli tu dobré podmienky pre svoje salašníctvo. Je isté, že v tom čase už hlbšie prenikali do vlastného pohoria Tatier a likvidáciou časti lesov a kosodrevinového porastu získavali pasienky.
  V prvej polovici 15. st. tiahli krajom husitské vojská.
  Neskoršie mocenské výboje uhorskej šľachty a najmä náboženské boje v 16. a 17. st. vniesli pod Tatry chaos a hospodársky úpadok. Horské údolia sa stali útočišťom mnohých ubiedených a prenasledovaných, bieda ich nútila k pytliactvu a zbojníctvu.

-7-
   Napriek nepriaznivým pomerom v 17. st. možno v tomto období zaznamenať stúpajúci záujem o Vysoké Tatry, najmä zo strany vzdelaných vrstiev v podtatranských mestečkách.
   Roku 1615 vystúpil na niektorý tatranský (predpokladá sa, že to bol Kežmarský štít) štít kežmarský študent Dávid Frolich. Tento výstup sa pokladá za začiatok tatranského horolezectva. O Tatry sa zaujímali aj ďalší obyvatelia Kežmarku, ako Christian Augustini ab Hortis, Daniel Fischer a geograf Juraj Bohuš. 
   V 18. st. rozvojom prírodovedného štúdia vzniká nová generácia tatranských bádateľov. Spomedzi nich je to predovšetkým rodina Buchholtzovcov: Juraj Buchholtz, evanjelický farár z Veľkej Lomnice, jeho synovia Juraj Buchholtz junior, rektor kežmarského lýcea a Jakub Buchholtz, výrobca ihiel, mineralóg – samouk. K nim sa pridružujú botanici Tomáš Mauksch, farár z Veľkého Slavkova, zakladateľ tatranskej floristiky a dr. Samuel Genersich z Levoče.
   K poznaniu Tatier prispel aj polyhistor Matej Bel, ďalej Jonáš A. Czirbesz, o ktorom je písomný záznam, že vystúpil na Kriváň 4. 8. 1772 (pred ním tam chodili zlatokopovia a pytliaci) a priekopník tatranskej turistiky Gregor Berzeviczy z veľkej Lomnice (1763 – 1822). 
   Na prelome 18. a 19. st. prichádzajú do Tatier zahraniční bádatelia (ako Robert Townson, Belsazar Hacquet, Goran Wahlenberg). Najmä Wahlenbergerovou zásluhou sa poznatky (botanika, meteorológia a hydrológia) o Tatrách veľmi rozšírili.
   Roku 1822 začali vojenskí kartografi spracovávať prvú podrobnejšiu mapu Vysokých Tatier.
   Podtatranské osady vznikli v úrodnej kotline a k horám sa išlo zväčša na koňoch. Výstupy na Kriváň alebo Lomnický štít boli vtedy dvojdňovými túrami. Nocovalo sa v kolibách, pod voľným nebom alebo v upravených miestach pod veľkými balvanmi (tzv. ohniská – úkryty).
   Roku 1793 majiteľ pozemkov Štefan Csáky postavil v blízkosti prameňa poľovnícky domček, čím boli položené základy pre Starý Smokovec, najstaršie a najvýznamnejšie turistické a liečebné centrum Vysokých  Tatier.  Roku 1797 tu už bolo malé letovisko s  troma vilami a malým kostolíkom.
   Postupne vznikali klimatické kúpele, ktorých prvým nájomcom sa stal v roku 1833  Ján Juraj Rainer zo Spišskej Soboty. Roku 1863 bola postavená prvá turistická chata –  Rainerova chata.
   Väčší rozvoj turistického ruchu a tým aj ovplyvňovania tatranskej prírody začal vo Vysokých Tatrách po roku 1871, keď bola vybudovaná košicko–bohumínska železnica, čím boli Tatry cez Poprad spojené so svetom. 
   Roku 1873 vznikajú prvé turistické organizácie – Ungarischer Karpathenverein (Uhorský karpatský spolok) a Polskie Towarzystwo Tatrzańskie. Do ich činnosti spadala aj výstavba chodníkov,  značkovanie, zabezpečovanie vysokohorských priechodov, vodcovská a záchranná služba. 
   Od roku 1881 sa začínajú plánovite budovať zariadenia cestovného ruchu a v objektoch sa začala aj zimná prevádzka.
   V roku 1902 dochádza k vybudovaniu cestného spojenia medzi Popradom a Starým Smokovcom a na tej istej trase vzniká v roku 1908 prvý úsek tatranskej železnice (úseky starý Smokovec–Tatranská Lomnica, Starý Smokovec–Štrbské Pleso boli dobudované v roku 1911).
   Po roku 1918 dochádza na území Vysokých Tatier k masívnemu rozvoju cestovného ruchu, výstavbe zariadení, chodníkov ... až do miery dnešného rozsahu.
-8-
   V prírode je dynamický rovnovážny stav zabezpečovaný rôznymi ekologickými mechanizmami, ako je napr. vnútorná stabilita ekosystémov, medzidruhové vzťahy, správanie sa organizmov a pod. Prejavy stability, ktorými dosahujú živé systémy rovnovážny stav, by sme mohli prirovnať k oceľovej guličke ležiacej na dne misky s preliačeným dnom. Nech vychýlime guličku postrčením ktorýmkoľvek smerom, vráti sa čo najkratšou cestou do pôvodnej polohy. Keď ju však postrčíme neprimeranou silou, vyletí z misky a už viac sa do nej nevráti.
   Živé systémy, nachádzajúce sa v rovnovážnom stave, sa veľmi podobajú našej oceľovej guličke ležiacej na dne misky. Po každom vychýlení ľudskými aktivitami sa vrátia živé systémy do východzej polohy. Podobne po neprimeranom zásahu môžu aj ony ako naša oceľová gulička nenávratne zmiznúť  z priestoru. Celková stabilita biosféry je podmienená stabilitou tropických dažďových pralesov, listnatých lesov mierneho pásma, tajgy, tundier, oceánov a pod.

•	Prales (skutočne nedotknutý les, panenský les), ktorý ešte existuje v komplexoch boreálnych lesov na Sibíri a Kanade.
•	Prírodný les pralesovitého vzhľadu s druhovým zložením, priestorovou a vekovou štruktúrou pralesa. Nenesie znateľné stopy ľudských zásahov a vznikol po stredovekej “výberkovej” ťažbe v horských, málo prístupných lesoch, využívaných na drevené uhlie (stopy po míľach) a na salajový popol (na potaš). Väčšie odchýlky od pralesa má porušený prírodný les.
•	Prirodzený les má prírodné druhové zloženie (avšak nie štruktúru), je spravidla viac- menej rovnoveký, má prirodzené vzájomné ekologické vzťahy drevín a je schopný samovoľne (prirodzene) sa obnovovať vo svojom zložení. Môže byť autochtónny, tvorený  drevinami pôvodnými v území a type, autochtónne-alochtónny,  tvorený drevinami na lokalite pôvodnými i nepôvodnými, pochádzajúcimi zo širšej oblasti, prípadne i zo zámoria, avšak svojou ekologickou konštitúciou sa chovajúcimi v súčasnom súbore drevín ako prirodzená a prirodzene sa obnovujúca zložka.
•	Neprirodzený les, čiže kultúra, tvorená drevinou stanovištne nezodpovedajúcou, ktorá do určitej miery mení pôdu a vyžaduje umelú obnovu (napríklad smrekové monokultúry v nižších polohách trpiace suchom a škodcami)                                                                                 

Aké sú hlavné rozdiely medzi prirodzeným a kultúrnym lesom?

Druhová skladba: Prirodzený les sa skladá z viacerých druhov drevín, v lese je rozmanitosť bylín, nižších rastlín a živočíchov. Kultúrny les je jednoveká, jednodruhová monokultúra, bylinný podrast obyčajne chýba, rozmanitosť živočíchov je veľmi nízka.
 
Obnova lesa: Prirodzený les sa obnovuje z “vlastných zdrojov”, na celej ploche a nepretržite. V kultúrnom lese musí byť obnova umelá, s použitím cudzích zdrojov semena, obvykle výsadbou predpestovaných drevín v stresujúcich podmienkach holín.

Ochrana pôd: v prirodzenom lese je vývoj pôdy v súlade s vývojom lesa, prakticky nedochádza k erózii pôdy, nepriaznivé vplyvy “zvonku” sú značne tlmené. V kultúrnom lese dochádza k intenzívnej degradácii pôdy, jej okysľovaniu, erózii a nedostatočnej tvorbe novej pôdy (nedostatok mŕtvych, rozkladajúcich sa stromov).

Vplyv na vodný režim: Prirodzený les zaisťuje rovnováhu odtokových pomerov v krajine. Kultúrny les vysušuje pôdu a značne zvyšuje riziko povodní. 
-9-
Odolnosť voči škodcom: Prirodzený les je zreteľne odolnejší voči biologickým škodcom a zároveň je aj odolnejší voči mechanickým stresom (vietor, sneh) a imisiám. Kultúrny les je ohrozovaný hmyzými škodcami, a hubovými ochoreniami. Jeho regeneračná schopnosť je značne nižšia ako u prirodzeného lesa.

Odolnosť voči klimatickým extrémom: Prirodzený les, ktorého druhová skladba sa ustálila miliónročným vývojom, je geneticky výborne vybavený k tomu, aby odolával klimatickým výkyvom. Kultúrny les je podstatne menej odolný voči klimatickým zmenám a miera tejto odolnosti je závislá od veľkosti posunu od prirodzeného zloženia. 
Mgr. Rudolf Pado

Najdôležitejšia úloha, ak chceme zachrániť Zem, je vychovávať. (Peter Scott)
Hodnota biodiverzity je niečo viac, než súhrn jej častí. (Bryan Norton)
Hlavné problémy sveta sú výsledkom toho, akým spôsobom príroda funguje a akým spôsobom myslí človek.(Gregory Bateson)
Nevedieť je zlé, horšie je však neželať si vedieť. 
(západoafrické príslovie)
Zmyslom našej hry s prírodou nie je vyhrať, ale udržiavať hru.
 (neznámy autor)

Štyri zákony ekológie ...
1.	Všetko je prepojené so všetkým.
2.	Všetko niekam speje.
3.	Príroda vie najlepšie.
4.	Nič nehrá väčšiu úlohu, ako ponechanie voľnosti.                       (Barry Commoner,1971)

Environmentálna degradácia vo všetkých formách je vecou každého: jej kontrola si vyžaduje mobilizáciu širokej verejnosti, administratívy a záujem vedcov. (Rene J. Dubois)
Ničenie dažďových pralesov pre ekonomický zisk je ako spálenie renesančných malieb pri varení jedla. (Edward O. Wilson)
Ak zmiznú ľudské bytosti zo Zeme, ostatné druhy živočíchov a rastlín tým nebudú veľmi ovplyvnené, ak zaniknú niektoré rastliny a živočíchy, rovnako aj človek môže zaniknúť.
 (Bruce Wallace)
Nakoniec aj tak chránime iba to, čo máme radi. Máme radi iba to, čomu rozumieme.  Rozumieme iba tomu, do čoho sme zapojení. 
(Babr Dioum Dioum)
Úloha občana je držať svoje ústa otvorené. 
(Gunter Grass)
V každom našom uvažovaní musíme brať na vedomie vplyv našich rozhodnutí na budúcich sedem generácií. 
(Irokézska Konfederácia vyhlásená v 18. stor.)
Krásne sú lesy, kde zostala zachovaná symbióza lesa a pôdneho porastu, kde mach poskytuje dostatok vlahy stromom. Veľa pamätám a prechádzka lesom ma často vydesí. Mám pocit, že sa stratila podstata lesa, jeho duša, ktorú ľudia nahradili tupou monokultúrou...
(Konrad Lorenz-Zachráňme nádej)

-10-
Literatúra
-	Demek, J., Quitt, E., Raušer, J.: Úvod do obecné fyzické geografie. Praha, Academia, 1976, 404 s.
-	Troll, C.: Geoecology and world-wide differentation of high-mountain ecosystems. Wiesbaden, Erdwiss Forsch., 1972, 4.
-	Jeník, J.: Homeostase krajiny. Acta ecol. Natur. Region, 1 – 2, 5 – 7, Terplan Praha, 1970
-	Demek, J.: Systémová teorie a studium krajiny, Studia Geographica, 40, 1974, GÚ ČSAV Brno. 200 s. 
-	Kele, F., Mariot, P.: Krajina, ľudia a životné prostredie. Bratislava, Veda, 1983, 72 s.
-	Lukniš, M., Plesník, P.: Nížiny, kotliny a pohoria Slovenska. Bratislava, Osveta, 1961. 140 s.
-	Černík, A., Sekyra, J.: Zeměpis velhor. Praha Academia, 1969, 396 s.
-	Kotarba, A., Starkel, L.: Holocene morphogenetic altitudinal zones in the Carpathians. Studia Geomorph. Carp.-Balcan., V.6, 1972 Kraków, s. 21 – 35
-	Moldan, B., Zýka, J., Jeník, J.: Životní prostředí očima přírodovedce. Praha, Academia, 1979, 168 s.
-	Stolina, M. A kol.: Ochrana lesa, Bratislava, Príroda, 1985, 480 s.
-	Zatkálik, F.: Výšková diferenciácia lesnej pokrývky v centrálnej časti Západných Karpát. Acta Facult. Rer. Natur. Univ. Comen. Geographica 23, 1984, s. 167 – 182
-	Horák, J.: Geobiocenologie a rekonstrukce horní hranice lesa a kosodřeviny. In: Vědec symp. LF Brno, Les. Fakulta, 1969,  s. 29 - 41 
-	Plesník, P.: Lesné hranice a problémy ich terminológie, Geogr. Čas., 27, 1975, č. 4, s. 326 – 343
-	Midriak., R.: Antropogénne vplyvy na vegetáciu a pôdu vo vysokých pohoriach Západných Karpát (I. časť). Zbor. LDPM v Antole 7, 1973, s. 148 – 185
-	Midriak, R.: Únosnosť a racionálne využívanie územia vysokých pohorí Slovenska, Bratislava, ÚV SZOPK, 1993, 114 s.
-	Kňazovický, L.:Atlas lavínových dráh SSR, Vyd. HS a SŠP. 1979
-	Kňazovický, L.: Lavínové oblasti (mapa), In: Alas SSR. Veda + SÚGK Bratislava, 1980, s. 56
-	Drdoš, J.: Únosná návštevnosť krajiny v Tatranskom národnom parku Zb. TANAP, 29, 1989, s. 19 – 23
-	Midriak, R.: Limity zaťaženosti turistických chodníkov v Tatranskom národnom parku so zreteľom na deštrukciu ich povrchu. Zb. TANAP č. 29, 1989, s. 239 – 251
-	Midriak, R. a kol.: Diferencované obhospodarovanie lesa podľa integrovaných funkcií. Lesnícke štúdie 31. Príroda. Bratislava. 224 s.
-	Alexejev, B., D.: Zajímavosti ze světa rostlin, SZN, Praha 1990
-	Prvá národná správa o klimatických zmenách, Bratislava, máj 1995
-	Druhá národná správa o klimatických zmenách, Bratislava, jún 1997
-	Územná štúdia Slovenska, Bratislava, máj 1997   
-	Základy ekológie, Inštitút prípravy mládeže MŠV SR a Strom života, Bratislava 1993
-	Vološčuk, Ivan.: Vybrané kapitoly z náuky o lesnom prostredí a lesníctva, UK Bratislava + TU Zvolen, Bratislava, 1998, 123 s.
-	Zlatník, A.: Přehled skupin typu geobiocenu puvodně lesních a křovinných v ČSSR. Zprávy Geografického ústavu ČSAV, Brno 1976, roč. 13, č. 3 – 4, s. 55 – 60
-        Lesoochranárske zoskupenie VLK: leták “Pomôž zachrániť prirodzené lesy”, Tulčík                                                                             

-11-
EKO - VIDEO - KNIŽNICA

296, Sopečná činnost, Videostudio Poznej a chraň,1995, 400 Kč, 44 min. 
Čiastočne cestopisne poňatý snímok obsahujúci unikátne zábery z oblasti činných sopiek - Stromboli, Vulcano, Etna, Vesuv a ďalších. Doplnené o závery geologického a botanického pozorovania v uvedenej oblasti a zábermi z turisticky atraktívnych miest spojených s vulkanickou minulosťou (Pompeje). 

40, Horenka Chabová, Gazda, Skyfilm, 290 Kč, 33 min. 
Dve videosnímky: 1) Kopaničiarske osídlenie Bielych Karpát, ľudský prístup k životu a krajine. 2) Dokument o práci lesníka, ktorý dokázal spojiť rôzne funkcie lesa v prospech krásy prírody a človeka.   

495, Korálky, I. Stříteský, A. Uhříčková, 340 Kč, 60 min. 
Film poskytuje učiteľom množstvo námetov pre spestrenie výuky prírodopisu a inšpiruje ich k ekologizácii výuky hravou a tvorivou formou. V cene videokazety VHS je metodická publikácia.  

41, Morava, Osypané břehy, Skyfilm, 290 Kč, 30 min. 
Dve videosnímky: 1) Dokument o rieke Morave. Problematika znečistenia, erózie povodí, lužných lesov ... 2) Polemika o zámere výstavby kanálu Dunaj-Odra-Labe. Výukový program o posledných meandroch stredného toku Moravy v porovnaní s umelou reguláciou (doplnené leteckými snímkami). 

37, Orchideje pro Brontosaura, Skyfilm, 1995, 290 Kč, 22 min. 
Dve videosnímky: 1) Dokument z CHKO Biele Karpaty - chránené rastliny orchidejových lúk. 2) Unikátny dokument z najväčšej európskej akcie na záchranu genofondu. Akcia Dno - záchrana ohrozených druhov rastlín z dňa rozostavanej 3. novomlynskej nádrže pod Pálavou (film bol uvedený i v televízii). 

256, Zelené dědictví, Skyfilm, 1995, 335 Kč 
Videoprogram osvetľuje problematiku transformácie lesného hospodárstva riešiaceho vážne problémy ekologického ohrozenia lesa. Tieto zmeny znamenajú návrat v duchu stavovských zásad zlepšenia stavu lesa a predania dedičstva minulých generácií našim potomkom v čo najlepšom možnom stave.  

321, Podnikání v cestovním ruchu, Ministerstvo hospodářství, 1994, 175 Kč 
Štyri videoprogramy venované predovšetkým záujemcom o rozvoj turistických aktivít na vidieku: Hostinská činnosť, Ubytovanie v súkromí, Agroturistika, Sprievodcovia.  

Kontakt pre objednávky: Agentúra Koniklec, P.O.Box 24, 130 00 Praha 3, tel./fax: 02/22719318, 22710253, E-mail : koniklec@ecn.cz.

Na objednávky uveďte čísla titulov a prehlásenie: “Súhlasíme s dodacími a platobnými podmienkami”. Bez vý- slovného súhlasu nemusí byť objednávka akceptovaná. Ďalej uveďte formu (dobierka, faktúra), akou chcete tituly získať, splatnosť faktúr je 14 - 30 dní. K cene bude pripočítané i poštovné a balné.
Prírodné národy                                         -12-
FARIZEJSTVO KENSKEJ VLÁDY

   Vláda Kene núti príslušníkov kmeňa Ogiek opustiť les Mau, tvrdiac, že oblasť musí byť chránená pred environmentálnym poškodením. Sama však pripúšťa nekontrolovaný výrub lesov. Medzinárodná koalícia organizácií zaoberajúcich sa ochranou ľudských práv a životného prostredia spustila prostredníctvom internetovej stránky kampaň, ktorej cieľom je prinútiť vládu Kene k ochrane príslušníkov tohto domorodého kmeňa.
   Ogiek je domorodý kmeň žijúci v jednom z najväčších lesných porastov Kene – v lese Mau a dnes bojuje, aby mohol i naďalej žiť na svojom pôvodnom mieste. Počas niekoľkých desaťročí bojovali Ogiekovia za svoje právo obývať toto územie, najprv proti britským kolonialistom a teraz proti Kenskej vláde. Snažia sa nájsť presvedčivé dôkazy o tom, že na toto územie majú nárok ako na dedičstvo svojich predkov. Po mnohých rokoch presviedčania však neuspeli, štátne autority odmietli uznať toto právo a nariadili im vysťahovať sa z lesov. Argumentujú tým, že odsťahovať sa mali už dávno na vopred určené miesto. Ogiekovia sa nazdávajú, že majú právo žiť na území, ktoré považujú za svoju otčinu. Vláda sa snaží donútiť ich k odchodu preto, aby mohla prenajať zem súkromným osobám a obchodným spoločnostiam radšej, než by ju mala chrániť.
   “Keďže domorodci často nemajú žiadne politické zastúpenie na verejnosti, stávajú sa ľahkým terčom vlády. Dúfame, že pomocou internetovej stránky sa nám podarí upútať pozornosť verejnosti na problémy kmeňa Ogiek a upraviť “pravidlá hry” tak, že vláda bude musieť rešpektovať ich práva,” hovorí Wong Bobson, výkonný riaditeľ DFN - jednej z partnerských organizácií prevádzkujúcich internetovú stránku.
   Ogiekovia nie sú environmentálnou záťažou pre les. Lovia zver, ktorá nie je ohrozená vyhynutím a žijú v súlade s prírodou. Skutočné nebezpečenstvo lesu Mau hrozí zo strany Kenskej vlády, ktorá v ňom dovoľuje spoločnostiam pre ťažbu dreva nekontrolovaný výrub stromov. Viacero Keňou chránených lesov bolo nelegálne predaných alebo dokonca darovaných podnikateľom za účelom “zveľadenia krajiny”. Vláda síce zakázala ťažbu, no od tohto zákazu oslobodila tri veľké ťažobné spoločnosti: Pan African Paper Mills, Raiply Timber, and Timsales Ltd. Tieto firmy boli zbavené zákazu pretože napríklad Raiply a Timsales zamestnávajú viac než 30 000 robotníkov a Pan African vraj z dôvodu, že “vláda vlastní akcie tejto spoločnosti, čo je dôležité pre ekonomiku krajiny”. Takže zatiaľ čo vláda odobruje nekontrolovanú ťažbu dreva z lesov, zároveň prenasleduje a znepríjemňuje život domorodcom, ktorí pre životné prostredie nie sú žiadnou hrozbou.
   Na internetovej stránke http://www.ogiek.org sa môžete pripojiť k protestnému listu koalície organizácií adresovanému Kenskej vláde, prečítať si najnovšie správy o udalostiach súvisiacich s ich snahou, dôkladné vysvetlenie vzniknutej situácie ako i históriu kmeňa Ogiek.

Michal Petruška

-13-
AMNESTY INTERNATIONAL ZVEREJNILA SPRÁVU O SITUÁCII ĽUDSKÝCH PRÁV VO SVETE

   Správa dokumentuje porušovanie ľudských práv vo viac ako 140 krajinách sveta počas minulého roka. Prvá časť sa venuje téme ozbrojených intervencií v dôsledku dvoch minuloročných kríz: krízy v Kosove a vo Východnom Timore. Sumarizuje minuloročné kampane AI, okrem Kosova a Východného Timoru ide najmä o prípad Pinochet, kampaň za práva detí a kampaň za dodržiavanie ľudských práv v USA. Druhá časť sa venuje jednotlivým krajinám.  
   Podľa tejto výročnej správy boli až v 38 krajinách v minulom roku vykonané popravy bez riadneho súdneho procesu. V 31 krajinách boli vykonané popravy na základe súdneho rozhodnutia a najmenej v 63 krajinách boli vynesené nové rozsudky smrti. 
   V 37 krajinách “zmizli” ľudia, alebo zostali nezvestní z predchádzajúcich rokov. Bezpečenostné jednotky, polícia alebo iné úrady mučili a inak zle zaobchádzali s ľuďmi v 132 krajinách sveta. Uznaní, alebo možní väzni svedomia boli zadržiavaní v 61 krajinách. V 51 krajinách sveta boli po nespravodlivých súdnych pojednávaniach poslaní za mreže politickí väzni. V 63 krajinách boli ľudia svojvoľne zadržaní a uväznení bez súdneho obvinenia. Ozbrojené opozičné skupiny v 46 krajinách spáchali vážne porušenia ľudských práv, ako sú úmyselné a svojvoľné vraždy civilných občanov, mučenie a zadržiavanie rukojemníkov.                                                         Vlado Vladár

SVET BEZ MUČENIA

•	S petičnou akciou Moratorium 2000 začali pred dvomi rokmi v Taliansku dobrovoľníci zo skupiny sv. Egídia. Na Slovensku trvala od apríla do novembra tohto roku a aktivistom AI a Hnutia focoláre sa podarilo zozbierať viac ako 17 000 tisíc podpisov. Celkovo ich však je pod  petíciou viac než tri milióny, hlavne ľudí z Európy. Cieľom tejto petície je dosiahnuť celosvetové zrušenie trestu smrti. V súčasnosti 108 krajín trest smrti zrušilo, alebo ho v praxi nevykonáva. Pri odovzdávaní petície do rúk generálneho tajomníka OSN Kofiho Annana pripojil i on svoj podpis.
•	Knižnica ekológie a ľudských práv je spoločným projektom Mestskej knižnice a štyroch MVO – Greenpeace, SZOPK Sirius, Za Matku Zem a Amnesty International. Obsahuje takmer 300 publikácií týkajúcich sa ľudských práv, väčšina z nich je síce v angličtine, no nájdu sa i slovenské a české tituly. V blízkej budúcnosti bude rozšírená i o beletriu.
•	Zvláštnu pozornosť pri kampani “Za svet bez mučenia” si podľa predstaviteľov AI zasluhujú deti. Deti nepodávajú trestné oznámenia a žaloby, nesťažujú sa, sú však často vystavené mučeniu, či zlému zaobchádzaniu. Ide o deti ulice, deti utečencov, väznené deti, deti v ústavoch, či deti žijúce v miestach postihnutých ozbrojenými konfliktmi.
   Amnesty Inetrnational sa snaží o to, aby Dohovor o právach dieťaťa bol dodržiavaný i v praxi. I verejnosť môže prispieť k jeho dodržiavaniu písaním petícií a výziev, napríklad i prostredníctvom internetovej stránky zriadenej za týmto účelom. AI na Slovensku sa pred dvomi týždňami obrátila na predstaviteľov politických strán a príslušných výborov NR SR so žiadosťou, aby začali presadzovať prispievanie Slovenskej Republiky do Fondu OSN slúžiaceho na kompenzáciu obetí mučenia. Do dnešného dňa nikto na ich výzvu nereagoval.

Kontakt: Amnesty International na Slovensku, Staromestská 6/d, 
tel./fax: 07/ 544 196 60, E-mail: amnesty@internet.sk, http://internet.sk/amnesty

-14-
PODĽA UNICEF ZOMIERA DENNE AŽ 30-TISÍC DETÍ 

   Nadácia Spojených národov na pomoc deťom UNICEF žiada na celom svete intenzívnejšie rozvinutie boja proti podvýžive detí. Ešte stále zomiera ročne až 11 miliónov detí do 5 rokov, to znamená 30 000 denne. Vyplýva to zo správy K situácií detí vo svete 2001.
   Veľká časť zo 130 miliónov novorodeniatok, ktoré sa narodia na celom svete, nemá žiadnu šancu na dobrý štart do života. Regionálny riaditeľ Unicefu pre východnú a južnú Afriku Urban Jonsson v médiách v Berlíne pripomenul, že bezstarostné detstvo patrí k základným ľudským právam a zdôraznil: “Deti sú subjektami týchto práv, nielen objektmi starostlivosti”.
   Predseda Unicefu Nemecka Reinhard Schlagintweit povedal, že 170 miliónov detí na svete je podvyživených. To ovplyvňuje ich celkový telesný i duševný vývoj. Mnohí nie sú si dodnes vedomí, aké rozhodujúce sú prvé roky života pre celý život. Potom zhodnotil situáciu detí, ktoré stratili rodičov pre AIDS, ako veľmi dramatickú a dodal, že 1,3 milióna detí do 14 rokov samé padli za obeť tejto infekcii.
   Štúdie dávno dokázali, že každý dolár, ktorý sa pri rozvojovej pomoci investuje pre deti, sa v hospodárskom kolobehu sedem ráz vráti. Predseda Unicefu sa vyjadril, že nechápe prečo je svet taký hlúpy a ignoruje to.
   Podľa názoru predsedu Unicefu musia vlády intenzívnejšie investovať do starostlivosti o kojencov a deti. To sa oplatí každej krajine, pretože takto sa neskôr ušetrí v zdravotníckej a sociálnej oblasti. Napríklad na Kube sa široký systém sociálnej starostlivosti dostane takmer ku všetkým rodičom v krajine. Táto prevencia sa prejavuje v nižšej detskej úmrtnosti a neskôr dokázateľne v lepšom vzdelaní detí.                                                                                       (eml)

KAMPAŇ ZA ČISTÉ ŠATY PROTI DETSKEJ PRÁCI PRE ŠVAJČIARSKE MÓDNE DOMY

   Na reportáž švajčiarskej televízie DRS o detskej práci zareagovali švajčiarske humanitárne organizácie združené v kampani Clean Clothes Campaign (Kampaň za čisté šaty). To, čo švajčiarsky odevný priemysel často popiera, je teraz dokázané: “Indické deti sedia pri šijacom stroji, aby sme si my vo Švajčiarsku mohli kúpiť lacné šaty.” Clean Clothes Campaign vyzvalo spotrebiteľov, aby firmám Charles Vögele a JumboMarkt poslali listy so sťažnosťami. Práve tieto firmy môžu túto neúnosnú situáciu zmeniť. “Detská práca je škandál,” zdôrazňuje organizácia. “Tam, kde deti musia pracovať, strácajú právo na vzdelanie. Ich osobný vývoj je ohrozený. Tam, kde vládne detská práca, sú podmienky väčšinou pre všetkých zamestnancov zlé – nízke mzdy a dlhý pracovný čas.”
   Švajčiarsky televízny tím indické textilné centrum Tirupur navštívil. Na mieste sa ukázalo, že práca detí je v odevných fabrikách veľmi rozšírená. Relácia z 24. októbra 2000 dokázala, že indické deti sedia za šijacími strojmi aj pre spomínané švajčiarske firmy. Dovážať takto vyrábané odevy je neúnosné.
   Organizácia sa však vyjadrila, že bojkot firiem by situáciu ešte zhoršil. Švajčiarske firmy by radšej mali prevziať zodpovednosť a postarať sa u dodávateľov o lepšie pracovné podmienky. Rodičia bez zárobku musia nahradiť na pracovných miestach deti. Tam, kde by to nebolo možné, treba zabezpečiť, aby deti popri práci aspoň chodili do školy. Na to im treba poskytnúť finančné prostriedky, čas a možnosti dopravy.

-15-
ZA POLSTOROČIE POMOHOL UNHCR VIAC NEŽ 50 MILIÓNOM ĽUDÍ
   Za polstoročie pomohol Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) s presídlením a návratom do vlasti viac než 50 miliónom ľudí. Počet utečencov, ktorým UNHCR pomáha, z roka na rok rastie a v tomto roku ide už o 22,3 milióna ľudí.
   Najviac utečencov, až 2,6 milióna, pritom pochádza z Afganistanu a asi po 500 000 z Burundi, Sierra Leone, Sudánu, Somálska a Iraku. Organizácia má pritom už od jej vzniku dve základné funkcie - ochraňovať utečencov a hľadať trvalé riešenie ich problémov. 
   Od vzniku samostatného Slovenska požiadalo na našom území o azyl už viac než 4800 ľudí, z toho takmer 1240 v tomto roku. Štatút utečenca za sedem rokov získalo takmer 500 utečencov, pritom 10 z nich tento rok. Podľa slovenských zákonov môže o štatút utečenca požiadať každý, kto má v domovskej krajine obavy z prenasledovania z rasových, náboženských alebo iných objektívnych dôvodov. Po príchode do SR sa najskôr v záchytnom centre podrobí komplexnému zdravotnému vyšetreniu, po ktorom nasleduje vybavovanie dokumentov potrebných na vystavenie preukazu utečenca a zdravotnej karty a umiestnenie do niektorého zo štyroch utečeneckých táborov.

CENTRUM ZRUČNOSTI PRE RÓMSKU KOMUNITU
   V decembri 2000 otvorila MVO Ľudia a voda Centrum zručnosti pre rómsku komunitu na Špecializovanej základnej škole v Lipanoch pre rómske deti. 
   Cieľom dvojročného projektu je podporiť ekonomické aktivity na lokálnej úrovni pre znevýhodnené skupiny občanov zaostalých regiónov (ženy, mladí, Rómovia, Rusíni, nezamestnaní). Cieľom tejto časti projektu je v spolupráci s mestom Lipany, so Špecializovanou základnou školou pre rómske deti v Lipanoch a Komunitnou nadáciou Modrá Torysa vytvoriť postupne predpoklady pre tvorivosť, rozvoj zručnosti a vzťah k remeslám v rómskej komunite na podporu lokálnej ekonomiky v regióne hornej Torysy. Centrum sa bude postupne dotvárať pri Špecializovanej základnej škole, otvorené bude za účasti vedenia mesta a zástupcov Ľudia a voda, Kumunitnej nadácie Modrá Torysa a Študenskej obchodnej spoločnosti pri Gymnáziu v Lipanoch.
   Centrum je súčasťou projektu “Pomôžme si sami” finančne podporený Európskou úniou z programu PHARE LIEN a Know How Fund manažerovaný MVO Ľudia a voda.
Michal Kravčík, Ľudia a voda

POKLES NA AKCIOVÝCH TRHOCH ZASAHUJE AJ CHARITATÍVNE ORGANIZÁCIE
   Po rokoch prosperity a stabilných príjmov z darov začínajú americké charitatívne a neziskové organizácie pociťovať efekty spomaľujúcej sa ekonomiky. Objem darov doteraz klesol o 10 až 20% a podľa niektorých dosiahne celkový pokles až hranicu tridsiatich percent. Výrazný pokles darov postihol aj veľké organizácie ako je Americký červený kríž, alebo Armáda spásy. 
   Podľa predstaviteľov Amerického červeného kríža mohli k nižšiemu objemu darov v tomto roku prispieť okrem problémov na akciových trhoch aj ďalšie faktory, ako napríklad menší počet prírodných katastrof. Ďalším dôvodom môže byť vyčkávanie bohatých donorov na zmeny v legislatíve upravujúcej daň z nehnuteľností, ktoré počas svojej prezidentskej kampane prisľúbil George W. Bush. Súčasná legislatíva umožňuje poskytnutím daru charitatívnej organizácii znížiť daň z nehnuteľností, po menovaní Busha za prezidenta USA však zrejme dôjde v tejto oblasti k zmenám.                                                                                                                                (eml)

-16-
PREHĽAD LEGISLATÍVY O ŽIVOTNOM PROSTREDÍ, časť 2.

OCHRANA AKOSTI A MNOŽSTVA VOD A ICH RACIONÁLNEHO VYUŽÍVANIA

•Zákon č. 138/1973 Zb. o vodách (vodný zákon) v znení zákona NR SR č. 238/1993 Z. z., zákona NR SR č. 199/1995 Z.z. a zákona NR SR č. 304/1995 Z.z. 
•Zákon SNR č. 135/1974 Zb. o štátnej správe vo vodnom hospodárstve v znení zákona SNR č. 52/1982 Zb., zákona SNR č. 595/1990 Zb., zákona SNR č. 128/1991 Zb. a zákona NR SR č. 238/1993 Z. z. 
•Zákon SNR č. 318/1991 Zb. o štátnom vodohospodárskom fonde Slovenskej republiky v znení zákona NR SR č. 58/1995 Z.z. a zákona NR SR č. 304/1995 Z.z. 
•Nariadenie vlády SSR č. 31/1975 Zb. o pokutách za porušenie povinností ustanovených na úseku vodného hospodárstva. 
•Nariadenie vlády SSR č. 32/1975 Zb. o ochrane pred povodňami. 
•Nariadenie vlády SSR č. 46/1978 Zb. o chránenej oblasti prirodzenej akumulácie vôd na Žitnom ostrove v znení nariadenia vlády SSR č. 52/1981 Zb. 
•Nariadenie vlády ČSSR č. 35/1979 Zb. o odplatách vo vodnom hospodárstve v znení nariadenia vlády ČSSR č. 91/1988 Zb. a nariadenia vlády SR č. 235/1996 Z.z. 
•Nariadenie vlády SSR č. 13/1987 Zb. o niektorých chránených oblastiach prirodzenej akumulácie vôd. 
•Nariadenie vlády SR č. 242/1993 Z. z., ktorým sa ustanovujú ukazovatele prípustného stupňa znečistenia vôd. 
•Vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva SSR č. 169/1975 Zb. o odbornom technicko-bezpečnostnom dohľade na niektorých vodohospodárskych dielach a o technicko-bezpečnostnom dozore národných výborov nad nimi. 
•Vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva SSR č. 170/1975 Zb. o povinnostiach organizácií podávať správy o zistení podzemných vôd a oznamovať údaje o ich odbere. 
•Vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva SSR č. 66/1976 Zb. o vodohospodároch. 
•Vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva SSR č. 117/1976 Zb. o Slovenskej vodohospodárskej inšpekcii. 
•Vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodársktva SSR č. 158/1976 Zb. o vodnej stráži v znení vyhlášky č. 112/1978 Zb. 
•Vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva SSR č. 10/1977 Zb., ktorou sa určujú vodárenské toky a ich povodie a určuje sa zoznam vodohospodársky významných tokov. 
•Vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva SSR č. 23/1977 Zb. o ochrane akosti povrchových a podzemných vôd. 
•Vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva SSR č. 24/1977 Zb. o vodohospodárskej evidencii. 
•Vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva SSR č. 6/1978 Zb., ktorou sa určujú povinnosti správcov vodných tokov a upravujú sa niektoré otázky týkajúce sa vodných tokov. 
•Vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva SSR č. 154/1978 Zb. o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách v znení vyhlášky č. 15/1989 Zb. 
•Úprava Ministerstva lesného a vodného hospodárstva SSR č. 9/1977-240 z 12. decembra 1977 o evidencii a bilančnom hodnotení zásob podzemných a povrchových vôd a ich akosti (reg. v čiastke 30/1977 Zb.) - uverejnená pod č. 13/1977 SPRAVODAJCU Ministerstva lesného a vodného hospodárstva SSR. 

-17-
ODPADOVÉ HOSPODÁRSTVO

•Zákon č. 238/1991 Zb. o odpadoch v znení zákona NR SR č. 255/1993 Z.z. 
•Zákon SNR č. 494/1991 Zb. o štátnej správe v odpadovom hospodárstve v znení zákona SNR č. 309/1992 Zb., zákonného opatrenia Predsedníctva SNR č. 371/1992 Zb., zákona SNR č. 453/1992 Zb., zákona NR SR č. 255/1993 Z. z. a zákona NR SR č. 222/1996 Z.z. 
•Zákon NR SR č. 327/1996 Z.z. o poplatkoch za uloženie odpadov. 
•Nariadenie vlády SR č. 605/1992 Zb. o vedení evidencie odpadov. 
•Nariadenie vlády SR č. 606/1992 Zb. o nakladaní s odpadmi v znení nariadenia vlády SR č. 190/1996 Z.z. 
•Vyhláška Slovenskej komisie pre životné prostredie č. 76/1992 Zb. o programoch odpadového hospodárstva. 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia SR č. 111/1993 Z.z. o vydávaní odborných posudkov vo veciach ochrany ovzdušia alebo odpadov, ustanovovaní osôb oprávnených na vydávanie posudkov a o overovaní odbornej spôsobilosti týchto osôb v znení vyhlášky č. 53/1995 Z.z. (pozri tiež red. oznámenie v čiastke 40/1993 Z.z.). 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia SR č. 19/1996 Z.z., ktorou sa ustanovuje kategorizácia odpadov a vydáva Katalóg odpadov. 
•Oznámenie Ministerstva zahraničných vecí SR č. 60/1995 Z.z. o pristúpení Slovenskej republiky k Bazilejskému dohovoru o riadení pohybov nebezpečných odpadov cez hranice štátov a ich zneškodňovaní. 

GEOLOGICKÝ VÝSKUM A PRIESKUM

•Zákon č. 44/1988 Zb. o ochrane a využití nerastného bohatstva (banský zákon) v znení zákona SNR č. 498/1991 Zb. 
•Zákon SNR č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení zákona SNR č. 499/1991 Zb., zákona NR SR č. 154/1995 Z.z. a zákona č. 58/1998 Z.z. 
•Zákon SNR č. 52/1988 Zb. o geologických prácach a o Slovenskom geologickom úrade v znení zákona SNR č. 497/1991 Zb. 
•Zákon č. 59/1998 Z.z. o Slovenskej banskej komore. 
•Nariadenie vlády SR č. 520/1991 Zb. o podmienkach využívania ložísk nevyhradených nerastov. 
•Nariadenie vlády SR č. 155/1994 Z. z. o úhrade za dobývací priestor a úhrade za vydobyté nerasty. 
•Vyhláška Slovenského banského úradu č. 79/1988 Zb. o chránených ložiskových územiach a dobývacích priestoroch v znení vyhlášky č. 533/1991 Zb. 
•Vyhláška Slovenského geologického úradu č. 86/1988 Zb. o postupe pri vyhľadávaní a prieskume výhradných ložísk z hľadiska ochrany a racionálneho využitia nerastného bohatstva a o oznamovaní výskytu ložiska vyhradeného nerastu, jeho odmieňaní a o úhrade nákladov v znení vyhlášky č. 3/1992 Zb. 
•Vyhláška Slovenského banského úradu č. 89/1988 Zb. o racionálnom využívaní výhradných ložísk, o povoľovaní a ohlasovaní banskej činnosti a ohlasovaní činnosti vykonávanej banským spôsobom v znení vyhlášky č. 16/1992 Zb. 
•Vyhláška Slovenského geologického úradu č. 97/1988 Zb. o správe výhradných ložísk a o evidencii a odpisoch ich zásob v znení vyhlášky č. 4/1992 Zb. 
•Vyhláška Slovenského geologického úradu č. 9/1989 Zb. o registrácii geologických prác, o odovzdávaní a sprístupňovaní ich výsledkov, o zisťovaní starých banských diel a vedení ich registra 
•Vyhláška Slovenského geologického úradu č. 6/1992 Zb. o klasifikácii a výpočte zásob výhradných ložísk. 
•Vyhláška Slovenského geologického úradu č. 415/1992 Zb. o udeľovaní povolení na vykonávanie geologických prác a o spôsobe overovania odbornej spôsobilosti pracovníkov. 
•Vyhláška Ministerstva hospodárstva SR č. 208/1993 Z. z. o požiadavkách na kvalifikáciu a o overovaní odbornej spôsobilosti pracovníkov pri banskej činnosti a činnosti vykonávanej banským spôsobom. 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia SR č. 217/1993 Z.z. o projektovaní, vykonávaní a vyhodnocovaní geologických prác. 
-18-
MLÁDEŽ A VOĽNÝ ČAS

   Rada mládeže Slovenska robila sociologický prieskum, ktorého hlavným cieľom bolo získať informácie o predstavách a názoroch mládeže na trávenie voľného času. Výskumnú vzorku 800 respondentov tvorili mladí ľudia vo veku 15 až 26 rokov. Z rozloženia odpovedí vyplýva, že najpríťažlivejšími skupinami pre mladých sú rodičia (38%) a priatelia (15%). Ako nový vzor sa oproti predchádzajúcemu obdobiu, úspešne pretláča podnikateľ, ktorého si vybrala takmer jedna štvrtina. Povolania, ako učiteľ, politik či lekár, poklesli v poslednom období v rebríčku popularity.
   Respondenti vyjadrili aj najpríťažlivejšiu alternatívu ich vlastnej budúcnosti. Až 25% opýtaných by chcelo byť spoľahlivým zamestnancom, 24% úspešným podnikateľom a 19% sa chce venovať rodine a domácnosti. Vysoký podiel výberu alternatívy spoľahlivý zamestnanec svedčí o momentálnom nezáujme mladej generácie klásť si vysoké ciele v oblasti budúceho povolania. Atraktívnosť povolaní, ako známy vedec alebo významný cestovateľ vyzdvihla len malá časť opýtaných. Ako najzávažnejší problém vnímajú mladí životnú úroveň, sociálne istoty a sociálnu nerovnosť (35%), nezamestnanosť a neistota pracovného miesta (29%), kriminalita, osobná bezpečnosť a mafie (9%). Na danom výsledku sa pravdepodobne výraznou mierou podieľa aj momentálna nestabilná situácia v spoločnosti. Jedným z dôsledkov môže byť odchod veľkej časti mladých talentov do zahraničia. Za základné ciele politickej strany, ktorú by respondenti volili, patrí podľa vybraných odpovedí najmä ekonomický rozvoj a vytváranie dostatku pracovných miest (66%). Za dôležité považujú opýtaní aj zlepšenie kvality vzdelania (6%) a istotu v bytovej otázke (13%). Iba 7,3% respondentov si myslí, že súčasní politici berú problémy dnešnej mládeže vážne. Na otázku, či je správne, aby sa znížila veková hranica pre voľby na 16 rokov odpovedalo záporne až 66% mladých ľudí. Napriek panujúcej značnej skepse, ktorú medzi mladými vytvára politika, až 57% opýtaných uvádza, že sa už podieľalo na rôznych dobrovoľných podujatiach, bez nároku na finančnú odmenu. Preferujú najmä ochranárske, kultúrne a športové aktivity. Radi sa tiež venujú deťom a mládeži. Záchranu pamiatok, charitatívne a náboženské akcie nepovažujú za tak príťažlivé.

KAMPAŇ ZA DEMOKRATIZÁCIU STREDNÉHO ŠKOLSTVA

   Študenti na väčšine stredných škôl nemajú možnosť spolurozhodovať o svojom vzdelávaní - charaktere vyučovania, náplni predmetov, výbere učebníc, voliteľných pretmetoch. Vyskytujú sa však i problémy ako obliekanie, konflikty s profesormi, bufet, aktivity mimo vyučovania...
   Škola je pre študentov, nie naopak. Spolurozhodovanie o tom, čo sa nás týka je základný princíp demokracie. Príprava mnohých stredoškolákov nezodpovedá potrebám a požiadavkám trhu. Školstvo tak produkuje nezamestnaných. 
   Profesori a iní pracovníci školy majú svoje odbory, sú viachlasne zastúpení i v rade školy. Na to všetko sú zákony. Aby aj študenti mohli byť zastupovaní na zodpovedajúcej úrovni, potrebujú tiež svoje odbory-študentské rady. Ich činnosť však nie je zakotvená v zákone, závisí teda len od dobrej vôle vedenia školy. Dobrovoľníci Stredoškolského parlamentu Slovenska vypracovali na základe mnohých podnetov návrh práv, povinností a úloh študentských rád, ktoré chcú po dohode s Ministerstvom školstva presadiť do zákona. 
   Teraz si môžeš vyžiadať návrh a prípadne ho pripomienkovať. Viac sa o kampani dozvieš na adrese: Stredoškolský parlament Slovenska, Matejkova 2, 841 05 Bratislava. 
     
-19-
VYDRA A ČIERNOHRONSKÁ ŽELEZNIČKA VÁS SRDEČNE POZÝVAJÚ NA 
PODUJATIA V ROKU 2001

10.2. 	 VYDRABÁL - 4. ročník tradičného fašiangového plesu členov a sympatizantov 
          VYDRY v slávnostných róbach, čo sa na Balogu cez rok len tak ľahko nevidí.
23. - 25. 2. KAKLEN - Športovo - recesná akcia v historických odevoch na historických ski.
 9. -  11. 3. Školenie hospodárok a vedúcich táborov
23. - 25. 3. Školenie inštruktorov
13. - 16. 4. Veľká noc
27. - 29. 4. Pred 1. májová
1. 5. OTVORENIE SEZÓNY - slávnostné zahájenie pravidelnej premávky turistických   
        vláčikov spojené s celodenným kultúrnym programom.
11. - 13. 5. Školenie inštruktorov
19. - 27. 5. Oprava drevenice
25. - 27. 5. Školenie palierov
2. 6. DEŇ DETÍ - deň plný zábavy s bohatým programom, kde nebudú chýbať koníky,  
        sokoliari, hry, tanec a spev
8. - 10. 6. Predtáborové
16. 	6. DEŇ POSTIHNUTÝCH DETÍ - podujatie s kultúrnym programom a jazdou na    
          vláčiku nielen pre postihnuté deti
22. - 24. 6. Čistenie Čierneho Hrona
1. 7. Stavačka
1.7. 	- 2. 9. VYDROVSKÉ LETNÉ TÁBORY - týždenné pobyty vo Vydrovskej doline, plné    
                  práce, dobrodružstva, hier, zábavy a nových priateľov.
24. 8. Senior Party
25. 	8. Päťboj - súťaž pre siláčky a silákov v piatich netradičných disciplínach, ktoré  
          pripomínajú prácu na Čiernohronskej železničke
14. 9. Potáborové
15. 9. ZÁVER SEZÓNY - slávnostné ukončenie pravidelnej premávky turistických vláčikov
9. 11. MY 2001 - vernisáž fotografií z toho, čo sme na Balogu zažili v roku 2001, spojená 
           s vyhodnotením tých najlepších
7 - 9.12. COUNTRY BÁL - Vegetariánska zabíjačka - víkendové stretnutie nielen vegetariánov v štýle country 

Časopis EKOKOMPAS
2. ročník, 20. číslo,  Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS, 031 04 Okoličné 552, tel: 0849/ 551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rudo), 55 200 90 (Veronika), E–mail: wolf@mail.viapvt.sk, elektronická podoba časopisu na stránke: http://www.tutok.sk/kompas. 
Šéfredaktor: Lenka Milonová, redaktori: Veronika Vyšná, Ľubica Šafranová. Koordinátor a odborný garant: Pado Rudolf – Občianske združenie TATRY. Číslo neprešlo jazykovou úpravou.  Príspevky do časopisu sú vítané.
Číslo vyšlo vďaka finančnej podpore Ľudovej banky a.s. - Ružomberok