5(21) / 2001
 
     Z OBSAHU: 
•	Téma čísla: 
KOMPOSTOVANIE

•	História dňa Zeme
•	Téma - DOMÁCE KOMPOSTOVANIE
•	SKLÁDKY - ČASOVANÉ CHEMICKÉ BOMBY
•	Krátke správy
•	POZOR NA NEBEZPEČNÉ HRAČKY Z PVC
•	Legislatíva o životnom prostredí, 
prehľad, časť 3.
•	Informácie pre každého
•	Zapojte sa - SVET PATRÍ PRÍRODE - ekologický program pre školy
•	Novinky z Ekoknižnice

 Niekoľko faktov
- minimálne 355 miliónov ľudí (6,4%) v 28 krajinách trpelo v roku 1990 nedostatkom vody. Pri populácii 10 miliárd v roku 2050 sa ich počet zvýši na 4,4 miliardy v 58 krajinách, čo bude predstavovať 44% z celkovej populácie na Zemi. V 33 krajinách sveta sa pohybuje podľa WHO dĺžka života okolo 40 rokov. Každé 3–4 sekundy zomiera od hladu jeden človek. 40% všetkých obilnín zožerie dobytok a nie ľudia. V dôsledku trvajúceho sucha hladuje v tzv. africkom rohu 16 miliónov ľudí. 
Naproti tomu v krajinách technologicky vyspelých: 
- máme 1,1 miliardy fajčiarov, z ktorých 4 mil. ročne zomrú, máme 250 miliónov obéznych ľudí a 500 mil. na hranici tohto stavu. Na výrobu kila mäsa sa spotrebuje 22 470 litrov vody. Ročne zabijeme 28 miliónov kožušinových zvierat na farmách a 8 miliónov v prírode. Od roku 1970 – 1995 sa prírodné bohatstvo zmešilo o 30% a ubudlo 35 mil. km2 lesnej plochy (rozloha Bangladéša, Grécka a Floridy dohromady). Po deštrukcii cca 200 priehrad zahynulo viac než 13 500 ľudí a v dôsledku ich výstavby bolo násilne vysťahovaných 30–60 mil. ľudí. Zásluhou automobilizmu ročne zomrie 500 000 ľudí (od vynálezu auta zahynulo na cestách podľa odhadov 30 mil. ľudí) a automobilová doprava spotrebuje 6x viac energie ako železničná. Taxíky v New Yorku spotrebujú viac pohonných hmôt ako celý africký kontinent. Ročne zničíme 200 000 km2 dažďového pralesa. O cca 100 000 chemických látkach nevieme nič z hľadiska ich vplyvu na ľudské zdravie.                                        (pa)

-8-
Tab.1: Suroviny bohaté na živiny (dusíkaté suroviny)
Tab.2: Suroviny chudobné na živiny (uhlíkaté suroviny)
Tab.3: Minerálne suroviny
Tab.4: Špeciálne suroviny

História Dňa Zeme - Ako to naozaj bolo...
   Gaylord Nelson, senátor USA, ktorý stál pri zrode myšlienky Dňa Zeme o okolnostiach jeho vzniku povedal:

   “V dobe pred vznikom myšlienky Dňa Zeme mi robilo veľkú starosť, že kritický stav nášho životného prostredia jednoducho nie je objektom politického záujmu. Prezident USA, Kongres, dôležité ekonomické sily a zdeľovacie prostriedky nevenovali týmto otázkam,  ktoré mali tak ohromujúci vplyv na našu budúcnosť, takmer žiadnu pozornosť. Bolo zrejmé, že dokiaľ nejak tému životného prostredia nepresadíme v politickej oblasti, nie je možné nič dosiahnuť. Nakoniec ma v roku 1963 napadla myšlienka ktorá, ako som sa domnieval, bola istou zárukou, že problematika životného prostredia vstúpi do verejného záujmu raz navždy. 
   Bola to myšlienka presvedčiť prezidenta Kennedyho, aby prispel k vzniku verejného záujmu o životné prostredie zahájením cesty po spojených štátoch, ktorá by bola spojená s “dramatickými” prejavmi venovanými vážnemu a zhoršujúcemu sa stavu životného prostredia a ponúkajúca zrozumiteľné návrhy, ako tento problém začať riešiť. Žiadny z prezidentov zatiaľ takúto cestu nevykonal a mňa uspokojovala predstava, že tento krok konečne presadí otázku životného prostredia do politickej diskusie. Prezidentovi sa moja myšlienka zapáčila a plánovanú cestu skutočne zahájil na jeseň roku 1963. Na prvej časti jeho cesty, ktorá viedla do Pennsylvánie, Wisconsinu a Minnesoty, som ho sprevádzal spolu so senátorom Hubertom Hump- hreyem, Gene McCarthym a Joe Clarkom. Z mnohých dôvodov však cesta nedopadla tak, ako som si pôvodne predstavoval. Jednoducho sa nám nepodarilo otázku životného prostredia do politickej diskusie presadiť. Napriek tomu však bola táto cesta zárodkom, ktorý nakoniec rozkvitol do výslednej podoby Dňa Zeme. 
   Zatiaľčo prezidentova cesta bola pre nás sklamaním, neprestával som veriť v nejaký nový nápad. Šesť rokov uplynulo, než sa objavila definitívna myšlienka Dňa Zeme. K tomu došlo v júni 1969 v rámci mojej cesty po americkom západe. V tej dobe  vreli americké školy protestmi proti vojne  vo Vietname. Na ceste letadlom zo Santa Barbary do Kalifornskej univerzity v Berkeley som čítal článok o študentských demonštráciách (doslova teach-in = demonštrácia s radou prednášok, pozn. prekl.) a náhle ma napadlo, prečo by sa rovnaké masové študentské akcie nemohli zamerať na problematiku životného prostredia. Tento moment bol pôvodom Dňa Zeme. 
   Vrátil som sa do Washingtonu na začiatku augusta, aby som získal finančné zdroje pre zahájenie Dňa Zeme a pripravil listy pre 50 guvernérov a starostov veľkých miest, ktoré mali vysvetliť podstatu mojej myšlienky a požiadať ich o prehlásenie ku Dňu Zeme. Zaslal som tiež články do všetkých redakcií študentských časopisov a tiež článok do Scholastic Magazine, ktorý bol odoberaný väčšinou základných a stredných škôl. Vo svojom prejave v Seattle v septembri 1969 som oficiálne oznámil, že celonárodný happening na podporu myšlienky ochrany životného prostredia prebehne niekedy na jar 1970. Táto informácia sa ihneď rozšírila na územie celých spojených štátov. Odozva bola nečakane dramatická. Telegramy, dopisy a telefóny s dotazmi prúdili z celej zeme. V spolupráci so svojím senátorským týmom som zahájil aktivity ku Dňu Zeme na verejnosti. Do decembra 1969 sa hnutie natoľko rozrástlo, že bolo nutné otvoriť kanceláriu vo Washingtone, ktorá slúžila ako národné informačné stredisko Dňa Zeme. 
   Deň Zeme dosiahol svoj cieľ tak, ako som predpokladal. Cieľom bolo demonštrovať masový národný záujem o problematiku životného prostredia v takej miere, aby akcia rozvírila politickú arénu. Bola to stávka do lotérie, ale fungovalo to. Do pokojných demonštrácií v celej zemi se zapojilo asi dvadsať miliónov ľudí. Kampane sa zúčastnilo tisíc základných a stredných škôl, dvetisíc vysokých škôl a tisíc obcí. Bol to skutočne úžasný úspech. Ľudia sa o Deň Zeme zaujímali a tento sviatok sa stal ich prvou príležitosťou, ktorú kedy mali, pripojiť sa k celonárodnej kampani, ktorá formulovala dôležitú požiadavku na politikov - vyzývala ich k prebudeniu a k činom. Kampaň fungovala vďaka spontánnej a nadšenej odozve na základnej úrovni. Nič podobného sa nikdy predtým nestalo. Zatiaľ čo naša organizácia kampane na vysokých školách prebehla veľmi dobre, mnoho akcií vzniklo na základných školách a v obciach na miestnej úrovni celkom spontánne. Nemali sme ani čas ani prostriedky na organizovaní tých desaťtisíc základných a stredných škôl a tisíc obcí, ktoré sa do kampane zapojili. Tie sa jednoducho organizovali sami. To bol  dôležitý efekt, ktorý Deň Zeme priniesol. 
   Nikdy nezabúdajte: Ak chcete pozdvihnúť národ, aby urobil závažné rozhodnutie o politických otázkach, tak sa zdroj sily nachádza na miestnej, základnej úrovni. S takouto silou potom zvládnete čokoľvek, bez nej v žiadnom prípade. Ak chceme priviesť národ k ekologicky udržateľnej ekonomike, musíte to urobiť vy a mladšia generácia po vás - a ja verím, že to zvládnete.” 

-3-
ARCHÍV DŇA ZEME

Čo sa stalo v roku 1970:
• Viac než dvadsať miliónov ľudí sa zúčastnilo osláv Dňa Zeme, počúvalo prejavy, zúčastnilo sa seminárov a praktických akcií na zlepšenie stavu životného prostredia. 
• V New Yorku bola 5. Avenue uzavretá pre pouličnú dopravu a viac než 100.000 ľudí navštívilo ekologický veľtrh v Central Parku. 
• Kongres Spojených štátov amerických prerušil na jeden deň svoje jednanie a viac než 500 jeho členov sa pripojilo k demonštráciám na univerzitách, alebo prednieslo prejavy na podporu ochrany životného prostredia. 
• V množstve ostatných miest USA sa konali pokojné demonštrácie proti znečišťovaniu ovzdušia automobilizmom a priemyslom a za ochranu životného prostredia. 

A rok 1990?
• 200 miliónov ľudí na celom svete zo 140 zemí znovu dokázalo, že sa zaujímajú o ochranu životného prostredia na Zemi. 
• Správy z celého sveta informovali o pochodoch, súťažiach, koncertoch, festivaloch, trhoch, upratovacích akciách, výsadbách stromkov a ostatných ekologických aktivitách na celkom 3600 miestach a z Dňa Zeme 1990 sa tak stala najväčšia organizovaná demonštrácia v histórii. 
• V Chicagu sa viac než 3.000 dobrovoľníkov zapojilo do akcií ku Dňu Zeme, 10.000 cyklistov sa vydalo na “jazdu za čistý vzduch” a viac než 150.000 ľudí sa zúčastnilo osláv v Lincolnovom parku. 
• V New Yorku boli oslavy Dňa Zeme zahájené na Times Square, kde sa zhromaždil tichý dav, aby sa zúčastnil ceremoniálu “vychádzajúcej Zeme”. Sedemnásť blokov Avenue of Americas bolo uzavretých pre dopravu a viac než milión ľudí tu uvidelo výstavy s tematikou životného prostredia. Zároveň sa viac ako milión ľudí zhromaždilo na koncerte pre Zem v Central Parku. Asi 50 indiánov z kmeňa Krí splavilo na kajakoch rieku Hudson z Kanady, aby se zúčastnili osláv a pripomenuli tak záujmy domorodcov v oblasti ochrany životného prostredia. 
• Výprava na Mt. Everest v Nepálu zniesla nahromadený odpad po predchádzajúcich expedíciách 
• Vznikla tisíc kilometrov dlhá ľudská reťaz okolo Francúzska. 
• 5000 ležiacich ľudí v Taliansku vyjadrilo svoj nesúhlas so stúpajúcimi automobilovými exhalátmi. 
• V Japonsku vytiahli potápači odpad z mora a zhromaždili ho na umelom ostrove v Tokajskom zálive, vybudovanom z mestského odpadu. 

WWW STRÁNKY V USA venované Dňu Zeme a ekologickej výchove:
http://www.baaction.org/earthday
http://www.calacademy.org/research/library/biodiv/biodiv.htm
http://www.envirolink.org/enviroed
http://www.edu-source.com
http://www.epa.gov/recyclecity
http://ecopsych.com a http://pacificrim.net
http://www.rockisland.com
http://www.cco.caltech.edu 

E-MAILOVÉ ADRESY, na ktoré môžete posielať svoje príspevky o akciách ku Dňu Zeme: earthday@qualcomm.com, earthday@compnetserve.com 
Téma                                                           -4-
DOMÁCE KOMPOSTOVANIE

   Bioodpad vhodný na kompostovanie predstavuje 30–45% podiel odpadov z našich domácností. Nazývame tak vytriedený organický materiál z kuchyne (napr. šupy a zvyšky z ovocia a zeleniny), záhrady (napr. pokosená tráva) a chovu zvierat (napr. hnoj).
•	spôsoby nakladania s bioodpadom
Bioodpad zmiešaný spolu z ostatnými druhmi odpadu vytvára mnohé škodlivé látky prostredníctvom nekontrolovateľných reakcií, ktoré vznikajú  na skládkach a v spaľovniach, ale aj bohužiaľ veľmi rozšírenom spaľovaní bioodpadu na záhradkách (napr. metán na skládkach, dioxíny pri spaľovacích procesoch). Najneškodnejšou a najužitočnejšou formou nakladania s bioodpadom je kompostovanie.
•	čo je kompostovanie
V prírode nevzniká nijaký odpad. Všetko tam má svoje miesto. Aj odumreté časti rastlín, výkaly zvierat a uhynuté živočíchy sa rozkladajú a znovunavracajú živiny do pôdy, čím uzatvárajú kolobeh funkčného ekosystému. Aj bioodpad, ktorý vzniká v domácnostiach a v záhradách má schopnosť rozkladať sa a podobne ako v prírode premieňať sa za pomoci mikroorganizmov a pôdnych živočíchov na humus. To by však nesmel skončiť v našej smetnej nádobe. Príroda nám ponúka jedinečný a jednoduchý spôsob, ako tento bioodpad využiť. Kompostovanie je proces, počas ktorého prebieha premena organických látok podobne ako v pôde, ale môžeme ho ovládať so zámerom dosiahnutia čo najväčšieho množstva humusu v čo najkratšej dobe.
•	ako sa dá v domácnosti kompostovať
Medzi najpoužívanejšie spôsoby patrí kompostovanie v kope (hrobli). Stačí materiál vhodne upraviť a navrstviť do požadovaného tvaru. Je používaný hlavne tam, kde je väčšie množstvo materiálu a dostatok priestoru.
Druhým spôsobom je kompostovanie v zásobníkoch. Tie môžu byť z rôznych materiálov (drevo, plast, pletivo, kov, betón, kameň). Výhodné je pritom používať odpadové materiály, ku ktorým sa vieme dostať bez toho, aby sme za ne museli platiť vysoké ceny (napr. vyradené europalety).
•	kde umiestniť kompostovisko
Správnu polohu kompostoviska  treba dopredu dobre premyslieť, aby ste počas priebehu rozkladu nemuseli kompost prenášať. Načo by ste nemali zabúdať pri tomto rozhodovaní? Kompostovisko by malo byť ľahko prístupné a nemalo byť príliš ďaleko od domu, z ktorého sa nosia suroviny. Mal by sa pri  ňom nechať dostatok miesta, aby sa dalo manipulovať s náradím. Odporúča sa spevnený podklad pracovného miesta (nie kompostoviska), ktorý pomôže hlavne pri daždivom počasí. Kompostovisko by malo byť postavené tak, aby nič neobmedzovalo proces rozkladu; nie na priamom slnku, kde materiál  rýchlo vysychá pretože bez vlhkosti proces nepokračuje. Je však potrebné zabrániť aj prílišnému zamokreniu, preto je vhodná polopriepustná ochrana z listov pod stromom alebo krom (podobnú funkciu splní aj zasadená tekvica, ktorá svojimi veľkými listami na jednej strane bráni prístupu dažďa a na druhej bráni slnku pri vysušovaní materiálu). Na tento účel je tiež možné použiť špeciálnu fóliu na prikrytie, ktorá prepúšťa vzduch, no nie vodu, ale aj poklop, ktorý v prípade dlhotrvajúcich dažďov možno položiť na zásobník. A nakoniec, nezabudnite ani na susedov, ktorým by mohla vaša aktivita z rôznych dôvodov prekážať, hoci pri dodržaní správneho postupu kompostovania je táto obava zbytočná.

-5-
•	ako si urobiť kompostovací zásobník
Najlacnejšie a najviac používané sú drevené zásobníky, ktoré pri troche šikovnosti môžu byť aj pekné. Ako príklad si uvedieme jednoduchý drevený zásobník z latiek s prednou vyberateľnou stenou. Potrebujeme k tomu tento materiál : 4 hranolčeky 100x6x6 cm, 18 dosák 80x8x2 cm, 1 lištu 80x3x3 cm, 2 lišty 60x3x3 cm a 2 lišty 60x6x2 cm (obr.1). 
Najprv zašpicatíme stĺpy. Na dva,  ktoré budú tvoriť prednú stenu pribijeme lišty tak, aby tvorili drážku pre dosky, ktoré sa do nej budú zakladať. Potom postupne popribíjame dosky na bočné steny a to tak, aby medzi jednotlivými doskami zostávala 5 cm medzera. Tá bude slúžiť na vetranie kompostovacieho materiálu. Nasleduje zadná stena a lišta na prednú stenu, ktorá udržiava správny rozostup bočných stien. Položíme zhotovené kompostovisko na miesto a jemne ho zatlačíme, alebo zatlčieme do zeme. Prednú stenu budú tvoriť samostatne vyberateľné dosky, ktoré od seba oddelíme tak, že do každej (až na posledú – najvrchnejšiu) z vrchu pribijeme klince tak, aby vyčnievali 5 cm. Ideálne je mať v záhrade 3 kompostovacie zásobníky. Jeden slúži na zber bioodpadu, druhý na kompostovanie a dozretie kompostu a tretí na prehadzovanie kompostu. Ak sme si takto zhotovili kompostovací zásobník môžme začať so zberom bioodpadu.
•	čo sa dá kompostovať
V podstate je možné kompostovať všetky organické látky, okrem tých, ktoré sú chemicky ošetrené a napadnuté chorobami. Ideálna je mnohoraká zmes najrozličnejších materiálov (dusíkaté, uhlíkaté, minerálne suroviny - pozri tab.1-4, str.8), ktorú je potrebné vhodne upraviť (podrviť, posekať) a dobre premiešať.
•	suroviny vhodné na kompostovanie
Z kuchyne - zvyšky z čistenia zeleniny a ovocia, malé množstvá varených jedál (lákajú rôzne zvieratá, skoro podliehajú skazeniu a potom nepríjemne zapáchajú), potraviny, čaj (aj s papierovým sáčkom), kávový výluh,  papier znečistený od potravín (napr. servítky)...
Zo záhrady – pokosená tráva, kvety, konáre, lístie, zhnité ovocie...
Iný organický materiál – podstielka z chovu zvierat, popol z dreva (nie chemicky ošetreného), hobliny, piliny,  hnoj, vlasy,  nechty, perie...
•	suroviny nevhodné na kompostovanie
Druhotné suroviny – kovy, plasty, sklo, textil, papier – sú to zväčša cudzorodé látky, ktoré sa rozkladajú príliš dlho. Tie je potrebné podľa možnosti odovzdať do zberu.
Problémové látky – farby, staré lieky, staré oleje, batérie, chem. prostriedky – nebezpečenstvo kontaminácie cudzorodými látkami.
Iné – prach zo smetí a vysávania (obsahujú ťažké kovy), časti rastlín napadnuté chorobami (nebezpečenstvo prenosu choroby), mäso a mäsové výrobky, kosti, mliečne výrobky (lákajú zvieratá a skoro sa kazia - čo znamená zápach), výkaly z mäsožravých zvierat (z hygenieckých dôvodov).                                                                                                                              

-6-                                         
•	2 základné podmienky pre vznik kvalitného kompostu:   
- správna vlhkosť : voda je nevyhnutná takmer pre všetky životné pochody. Ak je vlhkosť nedostatočná, zastavuje sa činnosť mikroorganizmov a pôdnych živočíchov (napr. dážďoviek) do doby, kým sa materiál neprevlhčí. Prílišná vlhkosť vytláča z materiálu vzduch a dochádza k nežiadúcemu hnitiu,  ktoré so sebou prináša zápach a nezdravý kompost. Optimálna vlhkosť sa u čiastočne rozloženého materiálu dá zistiť jednoduchou skúškou. Za hrsť kompostovaného materiálu stlačíme v ruke, pričom by sa nám medzi prstami mali objaviť kvapôčky vody. Ak voda vyteká, kompost je príliš vlhký a ak sa kvapôčky neobjavia, kompost je suchý. Premočeniu vplyvom dlhotrvajúcich dažďov môžeme predísť zakrytím kompostoviska strieškou, plachtou, igelitom – pozor aby sme nezabránili prístupu vzduchu (kyslíka). Nemenej dôležité je zabezpečiť mikroorganizmom dostatok kyslíka. Väčšinou platí, že ak je správna vlhkosť, tak je aj dostatok kyslíka. Pri nedostatku vlhkosti je potrebné kompost poliať. Pri nadbytku vlhkosti, čo sa skoro vždy rovná nedostatku kyslíka je potrebné pridať suchý materiál (slama, piliny) a poriadne materiál premiešať.
- správne zloženie  a veľkosť materiálu : o surovinách ktoré sú vhodné na kompostovanie sme už hovorili. Treba dodať, že tento materiál by sa mal dostatočne upravovať (napr. konáre podrviť na drvičke, čím sa zväčší plocha na ktorú môžu pôsobiť mikroorganizmy a rýchlejšie ich rozložia) a následne dôkladne premiešať. Čím je zmes pestrejšia, tým lepší výsledok dosiahneme. Mali by sme premiešavať vlhký materiál (zhnité ovocie, zvyšky jedál) so suchým (hobliny, piliny), uhlíkatý materiál (hobliny, piliny, slama) s dusíkatými (hnoj,  pokosená čerstvá tráva a pod.). 
•	ako postupovať pri zakladaní kompostu
- Dno kompostovacej kopy vysypeme hrubším materiálom (napr. na hrubo posekané konáre), aby sme zabezpečili cirkuláciu vzduchu a odtok prebytočnej vody.
- Postupnosť pri ukladaní materiálu pri domácom kompostovaní neexistuje. Materiál sa ukladá postupne ako nám v domácnosti a záhrade vzniká. 
- Už pri jeho zbieraní myslite na to, aby ste mali čo najpestrejšiu skladbu. Nezabudnite jednotlivé druhy dôkladne premiešať (mokré zo suchými, uhlíkaté s dusíkatými).
- Materiál pred uložením do kompostoviska upravte – posekajte, podrvte, zvlhčite a dôkladne premiešajte. Urýchlite tak dobu rozkladu.
- Ak máte väčšie množstvo rovnakého materiálu (napr. lístia),  je dobré - ak to jeho štruktúra dovoľuje - predbežne si ho uskladniť a použiť ho na premiešanie primokrého, alebo silne dusíkatého materiálu.
- Kompostovaný materiál je vhodné po každých 15 – 20 cm vrstviť zeminou. Obsahuje množstvo mikroorganizmov, ktoré pomáhajú rozkladu, dokáže viazať vlhkosť a pomaly ju uvoľňovať do okolia, napomáha pri vzniku stabilnej drobovito-zemitej štruktúry a výrazne dokáže viazať zápach.
- Kompostovaciu kopu je potrebné po 3 –5 týždňoch prehodiť, aby sa premiešal materiál z vnútra kopy s vonkajším. Zároveň tým kompost prevzdušníme. 
- Približne po roku je kompost vyzretý.
- Po vyzretí je potrebné kompost preosiať a nespracované časti vložiť do novej kopy.
 
-7-
•	najčastejšie chyby 
Neuspokojivý priebeh rozkladu – ak sa vám zdá, že proces prebieha pomaly, znamená to, že ste nedodržali niektorú z podmienok o ktorých sme hovorili. Riešenie je kopu prehodiť. Sledujte pri tom zápach a vlhkosť materiálu.
Premočenie (vznik zápachu) – nepríjemný až dusivo zatuchlý zápach svedčí o hnilobe, čo znamená nadbytok vlhkosti a nedostatok kyslíka. Tu je najvyšší čas kompost prehodiť a premiešať so suchým materiálom a materiálom udržujúcim  štruktúru (hrubšie posekané drevo, tenšie konáriky,  hobliny).
Vysušovanie – pri nedostatočnej vlhkosti je potrebné kopu zvlhčiť, alebo primiešať vlhký materiál. Aj biela plieseň svedčí o nedostatočnej vlhkosti. Tej sa dá do veľkej miery zabrániť zakrytím kompostovacej kopy.
Veľké množstvo hmyzu  - najčastejšie sa v komposte vyskytujú vinné mušky,  ktoré majú rady predovšetkým kuchynský odpad a zhnité ovocie. Stačí však tento materiál premiešať zo suchým materiálom a zahrabať, alebo zasypať (napr. hlinou,  kamennou múčkou, pilinami). Neznášajú ani prievan.
•	kedy je kompost zrelý ?
Plytkú misku naplníme kompostom a dobre ho navlhčíme. Navrch vysejeme semienka žeruchy siatej (alebo iné rýchloklíčiace semená), pritlačíme ich a zakryjeme fóliou. Ak po 3-4 dňoch väčšina semien vyklíči, možno usúdiť, že kompost už neobsahuje nijaké látky škodlivé pre rastliny a môžeme ho už použiť v záhrade. Intenzívne zelené klíčne lístky svedčia o vyzretom komposte, zatiaľ čo žlté alebo hnedé lístky o surovom. Ak vyklíči len málo semien, musí sa kompost podrobiť  ešte ďalšiemu rozkladu.
•	ako použiť kompost
Vyzretý kompost je hnedej až tmavohnedej farby, drobnej štruktúry, nezapácha ale vonia ako lesná pôda. Jeho prednosti sú predovšetkým v tom, že má schopnosť zadržiavať vodu, prevzdušňovať pôdu a obsahuje veľké množstvo (podľa zloženia vstupných materiálov) výživných látok, obohacuje pôdu o organické látky a humus. Hotový kompost je možno použiť do zeleninových, ovocných i okrasných záhrad. Aplikovať na pôdu by sa mal v zime, alebo skoro na jar. Je potrebné zdôrazniť, že aj kompostom sa dá prehnojiť. Na dostatočné zásobenie pôdy živinami stačí 1 cm vrstva kompostu ročne. Vzhľadom k vysokej zásobe živín nie je potrebné vo väčšine záhrad používať viac ako 2 –3 litre kompostu na 1 m2. Toto množstvo platí hlavne pre zeleninovú záhradu, živé ploty a okrasné kríky. 
•	čo získame kompostovaním ?
- kvalitné hnojivo pre svoju záhradku
- ušetríme asi polovicu peňazí za odvoz smetí a peniaze za drahé hnojivá
- znížime množstvo a škodlivosť odpadov, čím pomôžeme životnému prostrediu a zdraviu ľudí

Branislav Moňok, Spoločnosť priateľov Zeme (red. upr.)

Seminár                                                      -9-
O KOMPOSTOVANIE MAJÚ SAMOSPRÁVY ZÁUJEM

    Takmer 50 zástupcov obcí a miest, firiem podnikajúcich v odpadovom hospodárstve a pracovníkov Okresných úradov sa zúčastnilo 5. a 6. novembra seminára o kompostovaní odpadov usporiadaného Spoločnosťou priateľov Zeme v Modre.
   Prednášky obsiahli všetky základné témy: teóriu a spôsoby kompostovania, typy kompostární, negatíva zmiešavania biodpadu s inými druhmi odpadov – dôležitosť separovaného zberu, legislatívu v tejto oblasti. 
   Zaujalo aj vypracovanie modelového príkladu analýzy návratnosti prostriedkov pri vybudovaní systému zberu a kompostovania bioodpadu, pričom vstupné údaje zadávali samotní účastníci. Súčasťou seminára bola tiež návšteva funkčnej kompostárne pri Trnave a separovaného zberu bioodpadu v meste Pezinok. Na seminári prednášali poprední odborníci – Ing. Antonín Slejška z Výskumného ústavu rastlinnej výroby v Prahe a Ing. Květa Hejátková, poradkyňa ekologického poľnohospodárstva v ČR, ktorá pomohla pri zrode viacerých funkčných kompostární. O legislatíve dotýkajúcej sa kompostovania informovala Ing. M. Fratričová z MŽP SR.  
   Účastníci seminára obdržia publikáciu “Príručka o separovaní a kompostovaní bioodpadu”, ktorú v súčasnosti pripravuje Spoločnosť priateľov Zeme. Obsahuje prednášky zo seminára doplnené o ďalšie informácie, kontakty na výrobcov techniky a odborných poradcov. Túto publikáciu, určenú hlavne zástupcom obcí, miest a firiem podnikajúcich v odpadovom hospodárstve, si budú môcť onedlho objednať záujemcovia na adrese Spoločnosti priateľov Zeme. 
   Dôležitosť separovania a kompostovania bioodpadu zvýrazňuje aj ustanovenie v návrhu nariadenia vlády SR, podľa ktorého sa do 5 rokov od nadobudnutia jeho účinnosti bude musieť znížiť množstvo skládkovaného biologicky rozložiteľného komunálneho odpadu na 75% (teda o 25%), do 8 rokov o 50% a do 15 rokov na 35% (teda o 65%). Toto ustanovenie bude musieť byť prijaté, keďže je zakotvené v smernici EÚ o skládkovaní odpadov. Schválenie nového zákona a nariadenia vlády o odpadoch sa predpokladá na jar budúceho roku.   
   Ladislav Hegyi

BIOLOGICKÁ OCHRANA RASTLÍN

Ak vysadíme niektoré rastliny okolo kmeňov ovocných stromov a krov, pomôžu pri nasledovných chorobách a škodcoch:
•	náprsník okolo kmeňov kôstkovín účinkuje proti glejotoku,
•	cesnak a cibuľa medzi ovocnými stromami, egrešmi, viničom a jahodami proti plesni sivej
•	palina pri ríbezľových kroch proti hrdzi ríbezľovej,
•	kapucínka väčšia, saturejka záhradná, vratič obyčajný a levanduľa lekárska pod ovocnými stromami a krami bobuľovín proti voškám,
•	komonica lekárska pod ovocnými stromami proti myšiam a ostatným hlodavcom
V. Horniak, Biozáhradka

Viac sa tejto zaujímavej téme budeme venovať v ďalších číslach časopisu.

Domáca ekológia                                        -10-
ČO TEČIE Z PRÁČKY VON

   Na tuzemskom trhu je stále dosť pracích práškov, ktoré obsahujú fosfor, čím znečisťujú ŽP. Fosfor sa dostáva z práčok do kanalizácie, prispieva k nadmernému rastu rias a siníc v stojatých vodách, znemožňuje kúpanie a môže byť aj príčinou alergií. Poznať, ktorý prací prášok je bez fosfátov, je pre spotrebiteľa problematické, keďže tieto informácie na obaloch často chýbajú. Pritom väčšina spotrebiteľov by dala prednosť ekologickejším pracím prostriedkom. Nie sú  drahšie a neperú o nič horšie. Z environmentálneho hľadiska sú najvhodnejšie tzv. kompaktné pracie prostriedky (predávajú sa v menších baleniach ako klasické, lebo neobsahujú soli, ktoré pre pranie síce nemajú nijaký význam,  do práškov sa pridávajú, aby zostali sypké). Tých je však na našom trhu nedostatok. 
                                                                                                                                                                                                      
	•			

Dávkovanie
Ak chcete šetriť ŽP mali by ste si osvojiť zopár rád pre ekologické pranie:
•	dávkovanie je uvedené na obale, je zbytočné pridávať viac pracieho prostriedku
•	čím je voda tvrdšia, tým vyššia je dávka prášku (tvrdosť vody si môžete zistiť u 
správcu vodovodu v mieste svojho  bydliska)
•	vyhnite sa fosfátovým pracím prostriedkom  (fosfáty - zmäkčovadlá vody - možno 
nahradiť sódou alebo citrátom)
•	vždy dajte prednosť radšej kompaktným pracím prostriedkom (sú bez fosfátov a 
neobsahujú ani pomocné látky, ktoré pre pranie nemajú nijaký význam)
•	pri ručnom praní sú najvhodnejšie mydlové prostriedky (mydlo sa vo vode veľmi 
rýchlo a úplne rozkladá na látky bežné v prírode)
•	ak je to možné, perte v mäkkej, dažďovej vode
•	ak je bielizeň príliš špinavá, vopred ju namočte

			
Veronika Vyšná (Zdroj:MF DNES)
-11-
SKLÁDKY - ČASOVANÉ CHEMICKÉ BOMBY
   Až 93% komunálnych odpadov v SR je “zneškodňovaných” - len 1,2% je recyklovaných a 3,3% kompostovaných. Drvivá väčšina z tých 93 % je zahrabávaná do jám s dočasným tesnením nazývaných skládky.
   Najhoršie je vyhodiť odpady voľne v prírode na verejné priestranstvo - tzv. čierne alebo divoké skládky (kde nič nebráni úniku škodlivých látok do prostredia); veľmi nevhodné je tak isto spaľovať odpady v domácich peciach alebo v záhradách (dochádza k nedokonalému horeniu, pri ktorom vzniká zvýšené množstvo škodlivých látok) . Avšak ani vyhodenie do smetných košov na zmesné odpady nie je omnoho lepším riešením. Odtiaľ totiž putujú na skládky (riadené) a do spaľovní, ktoré aj pri najmodernejších technológiách majú niektoré škodlivé dopady na ľudí.
   Skládky predstavujú dlhodobú hrozbu znečistenia podzemných a povrchových vôd.
   V komunálnych odpadoch zmiešavame tisíce rôznych látok - organické, nebezpečné... Táto masa chemických látok začne po zmiešaní a zahrabaní vzájomne reagovať a vytvárať množstvo zložitých reakcií. Dodnes mnohé z nich nepoznáme. Dochádza aj k uvoľňovaniu škodlivín. Spúšťame tak nekontrolovateľný chemicko - fyzikálny proces. Dážď presakuje cez zakopané odpady produkujúc tekutinu zvanú priesaková voda. Tá je “obohatená” o škodlivé látky obsiahnuté v odpade a zlúčeniny vznikajúce ich vzájomnými reakciami. Presakujúca voda môže preniknúť a znečistiť podzemné a povrchové vody, zdroje pitnej vody. Podkladanie skládok plastovými podložiami a íľovými vrstvami (v snahe zabrániť škodlivým priesakom) nie je riešením. Tieto podložia majú obmedzenú životnosť (max. niekoľko desiatok rokov, najlepšie pre nebezpečné odpady do 100 r.). Rozkladné procesy vnútri skládky sú ale veľmi spomalené. V skládke je neprirodzená, nevhodná klíma pre mnohé rozkladné mikroorganizmy (žiadny kyslík, jedovaté prímesy). Preto ani škodliviny organickej povahy dlho nepodliehajú biodegradácii a anorganické toxíny ostávajú nedotknuté. Vedci nachádzajú na skládkach aj po vyše 20-30 rokoch zachovalé zvyšky jedál či dobre čitateľné noviny. Doba rozkladu TKO na skládkach je ešte nedostatočne známa, určite však bude trvať desiatky rokov. 
   Podložia skládok nevydržia, pokiaľ bude trvať riziko znečistenia a žiadny predpis nepamätá na to, čo so skládkou potom. Naopak, môžme predpokladať, že v dobe kedy začne byť nebezpečná, bude skládka už dávno zrekultivovaná a dokumentácia bude skartovaná. 
   Vznik nebezpečných skládkových plynov 
   Na skládke sa ako vedľajší produkt rozkladných mikroorganizmov vytvárajú škodlivé plyny.Vznikajú hlavne metán, CO2 a v menšej miere rôzne toxické, agresívne plyny, ktoré prenikajú do okolitého prostredia a kontaminujú ho. Sú známe lekárske štúdie, ktoré ukazujú nárast niektorých druhov rakovín u ľudí žijúcich v okolí skládok odpadov (nebezpečných a komunálnych). Metán môže v zmesi so vzduchom vzplanúť a spôsobiť požiar. 
   Devastácia krajiny 
   Skládka je neobyčajne škaredé miesto, ktoré špatí krajinu. Zaberá úrodnú pôdu alebo časť prírody (každá tona komunálneho odpadu zaberie 1 až niekoľko m3 životného priestoru) a znižuje bonitu pôdy v okolí. 
   Zvýšené množstvo dopravy na a zo skládky 
   Problémy znečiťovania zo skládok môžu byť vyriešené len ak na nej budú končiť iba inertné a nie škodlivé zložky. Je potrebné vyseparovať organické zložky, všetky recyklovateľné zložky a odstraňovať používanie škodlivých látok.
   V SR bolo r. 1996 v prevádze 538 skládok, z toho 114 vyhovovalo všetkým technickým požiadavkám pre riadenú skládku. Ďalších 20 bolo rozostavaných.
Ladislav Hegyi, Spoločnosť priateľov Zeme
Krátke správy                                           -12-

PROTEST PROTI VÝSTAVBE SKLÁDKY
   Proti výstavbe skládky odpadov pri obci Vyšný Čaj protestovali pred sídlom pobočky firmy RCP - Recycling park aktivisti organizácie Spoločnosť priateľov Zeme. Firma RCP presadzuje výstavbu veľkokapacitnej skládky komunálnych a nebezpečných odpadov aj napriek zamietavému postoju ministerstva životného prostredia a mnohých odborníkov. Skládka má byť situovaná na území zosuvov pôdy a vysokej hladiny podzemnej vody. Oba aspekty by mohli spôsobiť porušenie tesnenia skládky, únik toxických látok do okolia ako aj porušiť teleso skládky. Okrem toho by zaniklo alebo sa poškodilo 9 vzácnych rastlinných druhov a 14 druhov rastlín vyžadujúcich si podľa IUCN (Medzinárodný zväz ochrany prírody) pozornosť. (Zdroj: Pravda,7. 11. 2000)

TRI ŠTVRTINY ZBEROVÉHO PAPIERA DOVÁŽAME, HOCI NAJVIAC PAPIERA KONČÍ NA SKLÁDKACH
   Papier tvorí značnú časť komunálneho odpadu, z 1 700 000 ton sa ho však v roku 1998 vytriedilo len 9 500 ton , teda asi 0, 5 %. Aj tí, ktorí by triedili, nemajú na to podmienky - kontajnery sú málokde a za minimálne ceny za kilogram sa ho ľuďom neoplatí odovzdať do zberu. Navyše, keď sa niekde objavia kontajnery, zanedlho sú zdemolované alebo odpad je v nich pomiešaný. Hoci väčšina krajín má s odpadom problémy, na Slovensko sa odpad pre istotu dováža. V roku 1998 sa doviezlo 74 % zo 127 000 ton druhotne spracovaného papiera.  V mnohých západných krajinách sa odpad triedi už v domácnostiach. V Maďarsku, napríklad, získa podnik na zber a triedenie odpadu za každú tonu papiera, ktorý predá papierni, v prepočte 65 - 110 korún. V Nemecku sa triedenie odpadu podporuje z fondu, do ktorého prispievajú najväčší producenti odpadu.     (Zdroj: SME 22. 1. 2000)

CERTIFIKOVANÝ TETRAPAK
   Tetra Pak - Grafobal a. s., Skalica, výrobca kartónových obalov na nápoje, získal environmentálny certifikát ISO 14001. Výrobný riaditeľ Serge Ramuz spomenul, že závod sa postupne preorientováva na výber ekologicky neškodných vstupných surovín, v potlači boli riedidlové farby nahradené farbami rozpustnými vo vode a vyšší dôraz sa začal klásť na spracovanie odpadu. V Skalickom závode sa vyše 98% výrobného odpadu recykluje, väčšina použitých obalov z domácností však stále končí nevyužitá na skládkach. Podnik svojou produkciou pokrýva slovenský aj český trh. Vlani vyrobil vyše 600 mil. obalov, z toho asi 30% bolo určených pre SR.                              (Pravda,  8. 12. 1999)

SEPAROVANÝ ZBER V REVÚCEJ 
   V súčasnosti prebiehajú  v centre revúckeho okresu aktivity Spoločnosti priateľov Zeme zamerané na zlepšenie triedeného zberu odpadov: infostánky s petíciou za zavedenie efektívneho separovaného zberu. Okrem toho organizátori doručili do schránok obyvateľov písomné materiály, ktorých súčasťou je žiadosť adresovaná zastupiteľstvu v Revúcej, ktorú môžu občania podpísať a doručiť na mestský úrad. Akcia sa počas prvých dvoch týždňov stretla s veľmi malým ohlasom. SPZ poukázala na skutočnosť, že za uloženie tony odpadu na skládku musí mesto zaplatiť 515 Sk. Ak odpad vytriedia a druhotné suroviny odpredajú, ušetria peniaze, miesto na skládke aj neobnoviteľné prírodné zdroje. Za obdobie od zavedenia separovaného zberu v Revúcej vyčíslili túto úsporu na 1,2 milióna Sk. Riaditeľ VPS Revúca I. Héžel sa vyjadril, že SPZ nemajú všetky informácie, čo sa urobilo a nie je celkom pravda, čo uvádzajú. Staré kontajnery dosluhujú a na nové nemajú peniaze. Plastové nádoby na odpad musia zabezpečiť uzamykacím zariadením, aby ich neukradli. Štátny fond ŽP im už niekoľkokrát zamietol žiadosť o dotáciu a v súčastnej finančnej situácií viac urobiť nemôžu.                                                   (vv)
ODPADY V OBCIACH
   Veľkú položku pre slovenské obce predstavujú náklady  na odstraňovanie komunálneho odpadu. V roku 1997 ho obce zneškodnili 3,6 mil. ton, takmer 60 % z neho tvoril odpad zo septikov a žúmp. Likvidácia stála vyše 600 miliónov, o rok neskôr už vyše 685 mil. Sk. Obce odpady prevažne skládkujú, len v minimálnej miere recyklujú. Z 2910 obcí, vrátane mestských častí Bratislavy a Košíc v roku 1997 separovali odpad len v 815 obciach.               (Zdroj: Pravda, 16. 8. 1999)

FĽAŠE NA JEDEN RAZ
   Na  Slovensku je neuveriteľne nízka spotreba sklených obalov. Na jedného obyvateľa spotrebujeme 8 kg skla ročne, no v ČR je to až 5-krát viac. Niektorí naši výrobcovia uprednostňujú použité sklené obaly dovezené z Českej republiky pred novými fľašami vyrobenými na Slovensku. Je to spôsobené tým, že nová fľaša zo Skloobalu stojí 3,50 Sk, pričom použitá z ČR len 50 halierov. Avšak je opotrebovaná a môže byť poškodená mikrotrhlinami, čo spôsobí stratu kvality tovaru.  Skloobal Nemšová rokuje s odberateľmi o jednocestných a vratných obaloch v SR.  Tendencia smeruje k tomu, aby sa jednocestnými stali aj litrové fľaše na víno a iné obaly, ktoré boli doteraz vratné. Postup by bol potom nasledovný: fľaša sa vyrobí, naplní a po skonzumovaní jej obsahu ide do črepov. Pre Skloobal, ako uviedol jeho generálny riaditeľ sú črepy vzácnou surovinou - čím viac ich použijú, tým lacnejšie a kvalitnejšie môžu vyrábať.
                            (Zdroj: Pravda, 30. 5. 2000)

KAM SA PODELA KANCELÁRIA BEZ PAPIEROV ?
    Pamätáte sa ešte na myšlienku kancelárie bez papierov? Dnes už o nej nikto nehovorí, všetci sú totiž príliš zaneprázdnení tlačením e-mailov, tlačením článkov na internete a ostatného materiálu, ku ktorému teraz majú prístup vďaka novým, zázračným technológiám. Pri príležitosti Dňa Zeme ekológovia pripomínali, že spoločnosť by si mala spomenúť na jeden zo sľubovaných prínosov technológie, ktorý internet ani v najmenšom nevyplnil. Boli časy, keď sa očakávalo, že počítače výrazne zredukujú potrebu papierových dokumentov, pretože všetky sa budú uchovávať v elektronickej forme.  Ale z kvanta textov, ktoré sú dnes vytvárané a prenášané v eletronickej forme, stále úžasné množstvo končí na papieri. Je ťažké odhadnúť, akú spotrebu spôsobil  obrovský nárast počtu počítačov pripojených na internet.  Každý, kto pracuje v kancelárii však môže potvrdiť, že odkedy do práce nastúpi e-mail, tlačiareň čakajú nadčasy. Zrejme najlepším indikátorom toho, ako počítače a internet podporujú dopyt po papieri, je skutočnosť, že samotný počítačový priemysel považuje odvetvie tlače za jedno z najperspektívnejších. Bolo vytvorených niekoľko internetových firiem zaoberajúcich sa tlačou z PC. “Ľudia milujú papier,” hovorí Carolyn Ticknor, riaditeľka tlačovej divízie Hewlett - Packard, gigantu v oblasti tlače. “Ra- da kupujem akcie cez internet. Ale keď vykonám nejakú transakciu, určite si z nej urobím papierovú kópiu.”        (Zdroj:Reuters)

ČÍM JE NAŠA VLÁDA STARŠIA, TÝM VIAC PAPIERA MÍŇA
   Na úrade vlády sa v roku 1999 spotrebovalo 13 040 kg kancelárskeho papiera. V tom však ešte nie sú započítané spisy, ktoré si ministri nosia zo svojich rezortov. Oveľa horšie je však na tom česká vláda, zle na tom bola aj Mečiarova. V roku 1998 sa za Mečiara minulo na Úrade vlády 18 590 kg kancelárskeho papiera. Použitý kancelársky papier sa z Úradu vlády desaťkrát ročne odváža do zberných surovín v Bratislave a tie ich predajú papierňam v Štúrove. Za jeden kilogram papiera dostane Úrad vlády 30 halierov, z toho vyplýva, že Mečiarovci dostali 5577 Sk v roku 1998 a Dzurindovci vlani 3912 korún. 
                                 (Zdroj: SME 6. 3. 2000)

ČREPY AKO SUROVINA
   Slovensko vyprodukuje ročne 26 000 ton skleného odpadu. 20 000 ton putuje na recykláciu do Skloobalu Nemšová, zvyšok končí na smetisku. Pre občanov sú sklené črepy len odpadom, no pre Skloobal je to cenná surovina. Denne tu spotrebujú až 160 ton črepov. Avšak  sklených črepov zo slovenského trhu je stále málo. Problémy s črepmi vyplývajú z toho, že u nás nie je vytvorené legislatívne prostredie, ktoré by motivovalo spoločnosti zaoberajúce sa zberom druhotných surovín lepšie zorganizovať proces od výrobcu cez spotrebiteľa späť k výrobcovi. 
(Zdroj: Pravda 21. 11. 2000)

BIZNIS JE DRUHORADÝ
   Spoločnosť Recycling vo Veľkom Krtíši realizuje separáciu odpadu od roku 1993. Ročne Recycling spracuje, resp. odpredá okolo 800 ton odpadu (asi 100 ton plastov, 400 ton papiera, 200 ton skla, 50 ton železa, 10 ton textilu a starého oblečenia). Odpad odoberajú prakticky zo všetkých kútov Slovenska. Časť recyklovaného odpadu sa odpredá ďalším spracovateľom, zvyšok sa zlisuje a uskladňuje na ďalšie využitie. Z hľadiska ochrany ŽP je zaujímavá budúcnosť spracovania plastov. Mali by sa spracúvať vo Veľkom Krtíši na špeciálnej linke, ktorej finálnymi výrobkami môžu byť rôzne stavebné prvky. Celý projekt je v štádiu rokovaní mesta s partnerom -banskobystickou firmou Ecotranslation. Recycling patrí k dvom-trom slovenským spoločnostiam, ktoré odpad recyklujú a z ekonomického hľadiska sa držia tesne nad vodou. Ich úlohou totiž, podľa vedúceho prevádzky D. Pěnkavu, nie je vytvárať zisk, ale starať sa o ŽP.      
(Zdroj:Pravda 29. 11. 2000)

ÚSPEŠNÁ VIANOČNÁ RECYKLÁCIA 
   V dňoch 17. –  21. 12. 2000 uskutočnila Spoločnosť priateľov Zeme (SPZ)  v Košiciach  už tretí ročník úspešnej ekologicko–charitatívnej akcie pod názvom “Vianočná recyklácia”. Aj týmto spôsobom sa snaží SPZ upozorniť na absenciu triedeného zberu odpadov. Polovica výťažku akcie zameranej na pomoc prírode poputuje do Detskej nemocnice v ich meste.
   Vianočná recyklácia je zameraná na pomoc prírode  a ľuďom v núdzi tak, že občania môžu nosiť na miesto akcie vytriedené zložky odpadov, ktoré možno v SR dobre  recyklovať – papier, sklo, kovy. Priniesť možno aj veci, ktoré už nepotrebujeme, ale sú použiteľné a z týchto vecí si môžu iní občania vyberať za dobrovoľný príspevok (istá forma ekoburzy). Pozitíva sú ekologické (vytriedené zložky odpadov putujú na recykláciu, čo šetrí prírodné zdroje a zníži množstvo odpadu; staré veci sa opätovne použijú) a pomôžu aj ľuďom v núdzi (výťažok za predaj vyzbieraných odpadových surovín a z dobrovoľných príspevkov za staré veci putuje na charitatívne účely).  Touto akciou chce Spoločnosť priateľov Zeme ukázať v praxi prínos recyklácie a opätovného používania starých vecí.
   V týchto dňoch ukončila Spoločnosť priateľov Zeme posledné práce s umiestňovaním recyklovateľných odpadov. Počas Vianočnej recyklácie sa vyzbieralo 3, 2 t starého papiera, 0, 2 t skla,  50 kg kovov,  ktoré putovali na recykláciu. Nových majiteľov a ďalšie využitie našli aj 2 nákladné autá šatstva, rôzne hračky, knihy, kuchynské potreby, nábytok a pod. Nič z prinesených vecí tak nevyšlo nazmar a nezvýšilo rastúce masy odpadov  
    Priatelia Zeme touto akciou chceli zároveň symbolicky nahradiť chýbajúci triedený zber odpadov v Košiciach, ktorý nefunguje pre nezáujem magistrátu. Napriek tomu, že SPZ predložila vedeniu mesta rad žiadostí o podporu pre zavedenie triedeného zberu odpadov, predkladala návrhy a ponúkla aj bezplatnú pomoc, vedenie mesta dosiaľ neurobilo nič. Spoločnosť priateľov Zeme už takmer 4 roky upozorňuje vedenie mesta, že vďaka triedenému zberu odpadov by obyvatelia Košíc mohli ušetriť niekoľko desiatok miliónov korún ročne, znížilo by sa znečisťovanie životného prostredia a vzniklo by aj viacero pracovných príležitostí. 
Ďalším problémom košických odpadov je aj pretrvávajúci zlý, nevyhovujúci technický stav spaľovne odpadov, ktorá je okrem vysokých emisií iných škodlivín jedným z najväčších producentov toxických dioxínov v SR.                                                                                                                      Ladislav Hegyi
-15-
POZOR NA NEBEZPEČNÉ HRAČKY Z PVC
   Ešte je stále málo ľudí, ktorí vedia o zdravotných hrozbách hračiek z mäkčeného PVC pre deti a tak môžu okrem prvotnej radosti pri ich darovaní prispieť za istých okolností k ich zdravotným problémom. 
   PVC je sám o sebe tvrdý a krehký, ľahko podlieha rozkladu a nie je univerzálne použiteľný. Preto sa doň pridáva množstvo zmäkčovadiel, stabilizátorov a iných prísad. Ako zmäkčovadlá sa používajú najčastejšie nebezpečné chemikálie – ftaláty, ktoré tvoria až 10 - 40% obsahu hračky. Tieto zmäkčovadlá nie sú v PVC pevne chemicky viazané, ale plávajú medzi polymérnymi reťazcami ako voda v hube (to dáva PVC požadovanú pružnosť). Potom stačí, aby dieťa začalo hračku cmúľať, alebo okusovať a ftaláty sa pod týmto tlakom začnú z polyméru uvoľňovať priamo do organizmu dieťaťa. Čím viac je ftalátov v hračke, tým je mäkšie, pružnejšie, ale zároveň toxicky nebezpečnejšie.  Výskumy ftalátov na zdravie zvierat preukázali chronické účinky širokého rozsahu: poškodenie pečene a ľadvín, abnormality reprodukčných orgánov, výskyt viacerých druhov rakoviny. Ftalátov je viacero druhov.  Medzinárodný úrad pre výskum rakoviny označil ftalát DEHP (diethylhexylftalát) ako potenciálny ľudský karcinogén. U ftalátov DINP (diisononylftalát) boli zistené vplyvy poškodenia pečene a ľadvín, poruchy reprodukčného systému, negatívny vplyv na vývoj a metabolizmus.  Vedecká komisia EÚ pre otázky toxicity, ekotoxicity a životného prostredia uviedla, že hračky z PVC vyluhujú až 10-krát viac zmäkčovadiel – ftalátov než je prípustné. 
Čo na to legislatíva SR ? 
   V SR nie je ustanovený zákaz hračiek z PVC pre deti do 3 rokov, ktoré obsahujú škodlivé ftaláty. Hračky z PVC sa k nám hlavne dovážajú. Distribútor hračiek je povinný požiadať o odborný posudok na všetky hračky pre deti do 14 rokov. Záväzné stanovisko vydáva Ministerstvo zdravotníctva – hlavný hygienik SR. Ten berie do úvahy odporučenie Štátneho zdravotného ústavu v Poprade a keďže aj tu zistili, že sa ftaláty skutočne uvoľňujú z hračiek, odporučil nesúhlasiť s dovozom hračiek, ktoré sú mäkčené ftalátmi. Toto je však nedostatočné. 
   Predpokladá sa výskyt hračiek z PVC s obsahom ftalátov na trhoviskách, hlavne u neoznačených plastových hračiek z Ázie, ktoré sa môžu vyskytnúť na trhu bez potrebného záväzného stanoviska Ministerstva zdravotníctva. Prijatie legislatívneho zákazu by zvýšilo právomoci príslušných štátnych orgánov aj pre postihovanie tohoto problému. 
   Spoločnosť priateľov Zeme zistila pri prieskume v novembri 2000, že väčšina plastových hračiek vôbec nemá označenie o aký druh plastu ide. 
Ako môžete pomôcť:
-  Napíšte listy žiadajúce zákaz hračiek z mäkčeného PVC obsahujúce ftaláty pre deti do 3 rokov. 
- Informujte o tomto probléme ľudí vo svojom okolí a odporučte im nekupovať hračky z mäkčeného PVC.
Hračky z PVC  môžu byť označené viacerými znakmi : 
-číslicou 3 v trojuholníku
-nápisom  “PVC”, “vinyl” alebo “V”
   Žiaľ mnoho plastových hračiek vôbec nie je označených. Najlepšie je sa im vyhnúť – je možné kúpiť plastové hračky, ktoré sú označené a sú z netoxického materiálu (napr. polyetylénu), ešte lepšie je kúpiť hračky z prírodných materiálov ako drevo, ľan, bavlna, papier a pod.  
   Ak nie je na plastovej hračke označený druh plastu, všímajme si výrobcu a krajinu pôvodu. Rizikové sú hlavne neoznačené plastové hračky z Ázijských krajín.  Naopak istotu, že sa nejedná o PVC môžete mať napr. u hračiek firmy Mattel  (výrobca známej Barbie), zásielková služba Quelle ponúka hračky z iných materiálov ako PVC.                                                               (Zdroj: SPZ) 
-16-
PREHĽAD LEGISLATÍVY O ŽIVOTNOM PROSTREDÍ, časť 3.

OCHRANA PRÍRODY A KRAJINY
•Zákon NR SR č. 287/1994 Z.z. o ochrane prírody a krajiny v znení zákona NR SR č. 222/1996 Z.z. 
•Zákon SNR č. 11/1949 Zb. SNR o Tatranskom národnom parku v znení nariadenia vlády SSR č. 12/1987 Zb., nariadenia vlády SR č. 272/1991 Zb. a zákona NR SR č. 287/1994  
•Nariadenie vlády SR č. 182/1997 Z.z. o Národnom parku Nízke Tatry. 
•Nariadenie vlády SSR č. 23/1988 Zb. o Národnom parku Slovenský raj v znení zákona NR SR č. 287/199
•Nariadenie vlády SSR č. 24/1988 Zb. o Národnom parku Malá Fatra v znení zákona NR SR č. 287/1994 
•Nariadenie vlády SR č. 47/1997 Z.z. o Pieninskom národnom parku. 
•Nariadenie vlády SR č. 258/1997 Z.z., ktorým sa vyhlasuje Národný park Poloniny. 
•Nariadenie vlády SR č. 259/1997 Z.z., ktorým sa vyhlasuje Národný park Muránska planina. 
•Vyhláška Ministerstva kultúry SSR č. 110/1973 Zb., ktorou sa vyhlasuje chránená krajinná oblasť Slovenský kras (všetky v znení zákona NR SR č. 287/1994) 
•Vyhláška Ministerstva kultúry SSR č. 8/1974 Zb., ktorou sa vyhlasuje chránená krajinná oblasť Veľká Fatra 
•Vyhláška Ministerstva kultúry SSR č. 64/1976 Zb., ktorou sa vyhlasuje CHKO Malé Karpaty.
•Vyhláška Ministerstva kultúry SSR č. 70/1977 Zb., ktorou sa vyhlasuje CHKO Východné Karpaty  
•Vyhláška Ministerstva kultúry SSR č. 110/1979 Zb., ktorou sa vyhlasuje CHKO Horná Orava  
•Vyhláška Ministerstva kultúry SSR č. 124/1979 Zb., ktorou sa vyhlasuje CHKO Štiavnické vrchy 
•Vyhláška Ministerstva kultúry SSR č. 97/1981 Zb., ktorou sa vyhlasuje CHKO Poľana 
•Vyhláška Ministerstva kultúry SSR č. 68/1984 Zb., ktorou sa vyhlasuje CHKO Kysuce 
•Vyhláška Ministerstva kultúry SSR č. 58/1985 Zb., ktorou sa vyhlasuje CHKO Ponitrie
•Vyhláška Ministerstva kultúry SSR č. 60/1986 Zb. o chránených druhoch nerastov 
•Vyhláška Ministerstva kultúry SSR č. 220/1988 Zb. o CHKO Záhorie  
•Vyhláška Ministerstva kultúry SSR č. 14/1989 Zb. o CHKO Strážovské vrchy  
•Vyhláška Ministerstva kultúry SSR č. 65/1989 Zb. o CHKO Biele Karpaty 
•Vyhláška Ministerstva kultúry SSR č. 113/1989 Zb. o CHKO Cerová Vrchovina
•Vyhláška Ministerstva kultúry SSR č. 278/1990 Zb. o CHKO Latorica 
•Vyhláška Slovenskej komisie pre životné prostredie č. 166/1991 Zb. o štátnych prírodných rezerváciách a chránených náleziskách v Tatranskom národnom parku 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia SR č. 83/1993 Z. z. o štátnych prírodných rezerváciách 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia SR č. 293/1996 Z.z., ktorou sa uverejňuje zoznam chránených areálov a prírodných pamiatok a vyhlasujú sa národné prírodné pamiatky v Slovenskej republike. 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia SR č. 295/1996 Z.z., ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona Národnej rady Slovenskej republiky o ochrane prírody a krajiny. 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia SR č. 81/1998 Z.z. o Chránenej krajinnej oblasti Dunajské Luhy 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia SR č. 218/1998 Z.z., ktorou sa ustanovujú niektoré podrobnosti o dokumentácii ochrany prírody a krajiny. 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 93/1999 Z.z. o chránených rastlinách a chránených živočíchoch a o spoločenskom ohodnocovaní chránených rastlín, chránených živočíchoch a drevín 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 111/1999 Z.z., ktorou sa územie Vihorlat ustanovuje za chránenú krajinnú oblasť 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 112/1999 Z.z. , ktorou sa prírodná rezervácia Skalka a prírodná rezervácia Zadná Poľana ustanovujú za národné prírodné rezervácie. 
•Oznámenie Federálneho ministerstva zahraničných vecí č. 396/1990 Zb. o uzavretí Dohovoru o mokradiach majúcich medzinárodný význam najmä ako biotopy vodného vtáctva (Ramsarský dohovor). 
•Oznámenie Federálneho ministerstva zahraničných vecí č. 159/1991 Zb. o uzavretí Dohovoru o ochrane svetového kultúrneho a prírodného dedičstva. 
•Oznámenie Federálneho ministerstva zahraničných vecí č. 572/1992 Zb. o uzavretí Dohovoru o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (CITES). 
•Oznámenie Ministerstva zahraničných vecí SR č. 34/1996 Z.z. o uzavretí Dohovoru o biologickej diverzite. 
•Oznámenie Ministerstva zahraničných vecí SR č. 91/1998 Z.z. o uzavretí Dohovoru o ochrane sťahovavých druhov voľne žijúcich živočíchov (Bonský dohovor). 
•Oznámenie Ministerstva zahraničných vecí SR č. 93/1998 Z.z. o uzavretí Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Bernský dohovor). 

ÚZEMNÉ PLÁNOVANIE A STAVEBNÝ PORIADOK 
•Zákon č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení zákona č. 103/1990 Zb., zákona č. 262/1992 Zb., zákona NR SR č. 136/1995 Z.z., zákona NR SR č. 199/1995 Zb., nálezu Ústavného súdu č. 286/1996 Z.z., zákona č. 229/1997 Z.z. a zákona č.175/1999 Z. z. 
(úplné znenie uverejnené pod č. 109/1998 Z.z.).
Poznámka: Podľa nálezu Ústavného súdu SR uverejneného pod č. 286/1996 Z.z. ustanovenie § 141 ods. 5 zákona č. 50/1996 Z.z. v znení zákona NR SR č. 199/1996 Z.z. nie je v súlade s Ústavou SR.
•Zákon SNR č. 138/1992 Zb. o autorizovaných architektoch a autorizovaných stavebných inžinieroch. 
•Zákon NR SR č. 136/1995 Z.z. o odbornej spôsobilosti na vybrané činnosti vo výstavbe a o zmene a doplnení zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov. 
(Táto kapitola je o nariadenia a vyhlášky skrátená. Komplexnejšie údaje žiadajte v redakcii)

EKONOMIKA 
•Zákon č. 69/1998 Z.z. o Štátnom fonde životného prostredia. 
•Vyhláška Slovenskej komisie pre životné prostredie č. 176/1992 Zb. o podmienkach poskytovania a použitia prostriedkov Štátneho fondu životného prostredia Slovenskej republiky v znení vyhlášky č. 364/1996 Z.z. a zákona č. 69/1998 Z.z 

ZÁKON O ODPADOCH SA BUDE VZŤAHOVAŤ AJ NA OBČANA
   Zákon stanovuje podmienky nakladania s odpadmi a ako novinku zahŕňa medzi produkovateľov odpadov aj občana. Zároveň dáva obci možnosť všeobecným záväzným nariadením zaviazať obyvateľov k triedeniu odpadov a v prípade jeho neplnenia či iného porušenia zákona udeliť pokutu do 5 000 korún. Ak sa priestupku voči zákonu dopustia firmy, hrozí im pokuta do 20 000. O jej výške rozhodne okresný úrad. 
   Zákon tiež stanovuje zriadenie recyklačného fondu, kam budú ročne odvádzať príspevok výrobcovia, ktorých tovar bude raz odpadom. Príspevok sa vyratúva na tri roky a zatiaľ ho budú platiť len výrobcovia odpadov, ktoré sme v SR schopní recyklovať. Za batérie a akumulátory bude poplatok 8 korún za kilogram, za odpadové oleje 50 halierov za kg, za pneumatiky 4,7 Sk/kg, za PET fľaše 10 korún za kg, za tetrapakové obaly 7 Sk/kg, za papier 60 halierov za kg a za sklo 62 halierov za kilogram. Najväčšie odvody budú pre výrobcov a dovozcov áut - 5 000 korún za auto.  
   Zákon sa snaží riešiť aj problém s likvidáciou skládok. Každý majiteľ skládky bude musieť vyčleniť časť prostriedkov na fond na jej rekultiváciu. Z týchto peňazí nemôže čerpať a použijú sa až po uzavretí skládky. 
   Zatiaľ sa však nepodarilo vyriešiť finančný problém, spojený s aplikáciou zákona. Podľa európskych noriem by mal vzrásť počet zamestnancov okresných a krajských úradov v sekciách životného prostredia o 180 ľudí, čo predstavuje 47 miliónov korún. Návrh rozpočtu na budúci rok však s touto sumou neráta. Svojho experta by vraj mala mať aj každá obec.                   (eml)
-18-
PRÍRUČKA O POSKYTOVANÍ INFORMÁCIÍ VO VEREJNEJ SPRÁVE

   Publikácia, ktorú pripravila Nadácia otvorenej spoločnosti, má ambíciu pomôcť a pochopiť práva a povinností pracovníkov verejnej správy, ktoré vyplývajú zo zákona a zároveň pripraviť pracovníkov štátnej správy a samosprávy prakticky reagovať, ako i aktívne pristupovať k zverejňovaniu informácií. Je určená predstaviteľom verejnej správy - ústredným štátnym orgánom, krajským a okresným úradom, samosprávam. Na každý okresný a každý krajský úrad budú dodané minimálne dva exempláre publikácie. Na základe tejto publikácie môžu byť vypracované už špecifické vnútorné smernice a nariadenia jednotlivých úradov pre svojich pracovníkov týkajúce sa poskytovania a zverejňovania informácií.
   Príručka je prístupná na internetovej stránke: www.infozakon.sk. 

INFORMÁCIE PRE KAŽDÉHO
   Niekoľko najnovších doplňujúcich informácií o tom, kde a kedy je možné žiadať informácie podľa zákona 211/2000.
 
Informačné centrum Kancelárie NR SR pre verejnosť, Mudroňova 1, 812 80 Bratislava, 07/59341 787, 07/5934 1387 a 07/5934 1388, E-mail: infocentrum@mail.nrsr.sk.

Informačný servis Úradu vlády SR prijíma žiadosti občanov aj na nonstop odkazovač s telefónnym číslom 07/5729 5566. Tel. v prac. dňoch 8.00 - 16.15: 07/5729 5547, fax: 07/5729 5565, E-mail: urad@vlada.gov.sk. Aby mohla byť žiadosť vybavená, musí obsahovať meno a priezvisko žiadateľa, jeho adresu a spôsob, akým žiada o doručenie informácie - písomne, elektronicky a podobne.

Kancelária prezidenta (KP) SR, oddelenie pre verejnosť, Štefánikova  2. Pracovníci kancelárie budú k dispozícii občanom každý utorok 09:00 - 12:00 a 13:00 - 15:00. Na tomto pracovisku budú tiež každú stredu 09:00 - 12:00 a 13:00 - 15:00 zamestnanci odboru pre styk s verejnosťou vybavovať podania fyzických a právnických osôb (petície, podnety, žiadosti a iné podania). Nové správy aj na www.prezident.sk.

Ministerstvo zahraničných vecí
Osobne -  v pondelok, v stredu a piatok v čase  9:00 - 12:00 v budove MZV na Pražskej ulici v Bratislave. Tel: 07/5978 3635, 07/5978 3636, fax: 07/5978 3649, E-mail: infopublic@foreign.gov.sk. 

Ministerstvo školstva
Osobitné pracovisko pre komunikáciu s verejnosťou sa nachádza na prízemí budovy MŠ SR v Bratislave na Stromovej ulici číslo 1, úradné hodiny: utorok 09:00 - 12:00, streda 13:00 -16:00 a štvrtok  14:00 -16:00. Tel.: 07/5937 4253, fax: 07/5477 3986, E-mail: inform@education.gov.sk. 

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií
Žiadosti o sprístupnenie informácií vybavuje tlačový odbor MDPT SR, Námestie slobody 6, P.O. Box 100, 810 05 Bratislava 15, (v snahe urýchliť vybavenie žiadosti cez podateľňu treba označiť heslom INFO). Tel.: 07/5949 4466, fax: 07/5244 2201. Úradné hodiny sú každú stredu od 09:00 do 12:00. 
-19-
SVET PATRÍ PRÍRODE - EKOLOGICKÝ PROGRAM PRE ŠKOLY

Enviroprojekt
   Účastníci sa do Enviroprojektu môžu zapojiť tým, že vyplnia prihlášku, ktorú organizátori posielajú na jednotlivé školy a detské zariadenia (prípadne o ňu možno požiadať). 
   Úlohou je vypracovať projekt týkajúci sa životného prostredia v okolí. Autorom projektu sú samotné deti pri aktívnej účasti pedagógov. Projekt sa môže týkať návrhov na zlepšenie životného prostredia v okolí školy, mapovania nedostatkov či hrubých porušení environmentálneho správania sa, prípravy učebných pomôcok pre výchovu k ekológii....Víťazné projekty budú realizované - za plnej finančnej podpory vyhlasovateľov súťaze. 

Projekt Živá príroda
   Projekt je určený deťom vo veku 10 až 15 rokov. Cieľom je podielať sa na vedeckom projekte - tvorbe mapy biodiverzity Slovenska. Projekt predpokladá vznik asi tisíc skupín malých výskumníkov, ktorých  úlohou je monitorovať rozmiestnenie rastlín a živočíchov v lesnom prostredí v blízkosti miesta bydliska. Organizátori projektu pripravili školenie vedúcich skupín, ako aj pomôcky pre určovanie a evidenciu rastlín a živočíchov a ďalšiu výbavu pre prácu v teréne. 
Kontaktná adresa: SAZP - CEVAP, Mgr. Viera Slivkova, Tajovskeho 28, 975 90 Banská Bystrica, tel./fax: 088/ 413 21 53, Email : ev@sazp.sk, www.sazp.sk, www.spp.sk.

Novinky z ekoknižnice
MAGAZÍN HMYZ
   Na Slovensku začal od leta 2000 vychádzať  entomologický magazím HMYZ, ktorého úlohou je poskytnúť všetkým záujemcom o prírodu čo najviac informácií o tejto prastarej skupine živočíchov, ktorá tvorí až 4/5 živočíšnej ríše. Časopis prináša postrehy z ciest entomológov, zaujímavosti zo života hmyzu, dozviete sa tiež o mnohých chorobách spôsobovaných hmyzom, historické fakty o významných entomológoch.
   Časopis zároveň prináša aj atlas nášho hmyzu, ktorý bude možné vyberať zo strednej časti časopisu a postupne si tak vytvoriť prehľadné dielo. Čitatelia iste ocenia aj užitočné rady chovateľom hmyzu, informácie o novej litratúre, pomôckach. Info: www. hmyzmagazin. sk. 
 
ČÍTANKA PRE POKROČILÉ NEZISKOVÉ ORGANIZÁCIE
   Uvedená publikácia Centra prevencie a riešenia konfliktov (PDCS) je pokračovaním úspešnej knihy Čítanka pre neziskové organizácie.  Tentoraz je publikácia určená, okrem ľudí z tretieho sektora, aj podnikateľským subjektom, štátnej správe a samospráve, tým, ktorí chcú tretiemu sektoru lepšie rozumieť a spolupracovať s ním. Okrem iného je kniha aj návodom pre občana, ako vstupovať do verejného rozhodovania a ako obhajovať verejný záujem.Vydavateľ je  nezávislá, nestranícka mimovládna inštitúcia, ktorá tvorí sieť spolupracujúcich centier v strednej a východnej Európe a v Severnej a Južnej Amerike. Jej poslaním je tvoriť demokratické prístupy a inštitúty pre prevenciu a riešenie konfliktov.
Publikáciu si možno objednať na www.pdcs.sk.

Kampaň “Pomôž svojmu regiónu”

ZAPOJTE SA DO REALIZÁCIE PROJEKTU 
10 000 STROMOV LIPTOVA 

Každý, kto sa zúčastní realizácie projektu “10 000 stromov Liptova”, obdrží od OZ TATRY 
a LZ VLK TATRY poďakovanie vo forme grafického listu. 

   Ako na to?  Pošlite  na  korešpondenčnom  lístku,  v  liste,  faxom,  E – mailom...   s  označením “10 000 stromov Liptova” svoju osobnú (kolektívnu) prihlášku s uvedením presnej adresy, tel. čísla, prípadne čísla faxu, E – mailu. 
Vaše prihlášky očakávame do konca februára 2001.  Adresa: Občianske združenie TATRY, KEMI 627/5, 031 04 Liptovský Mikuláš, tel./fax: 0849/553 10 27, E – mail: wolf@mail.viapvt.sk.

Časopis EKOKOMPAS
2. ročník, 21. číslo,  Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS, 031 04 Okoličné 552, tel: 0849/ 551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rudo), 55 200 90 (Veronika), E–mail: wolf@mail.viapvt.sk, elektronická podoba časopisu na stránke: http://www.tutok.sk/kompas. 
Šéfredaktor: Lenka Milonová, redaktori: Veronika Vyšná, Ľubica Šafranová. Koordinátor a odborný garant: Pado Rudolf – Občianske združenie TATRY. Číslo neprešlo jazykovou úpravou.  Príspevky do časopisu sú vítané.
Číslo vyšlo vďaka finančnej podpore Ľudovej banky a.s. - Ružomberok